# Az Európai Unió L 173/2006

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 173 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 49. évfolyam2006. június 27. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 173

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

49. évfolyam2006. június 27.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | A Tanács 941/2006/EK rendelete (2006. június 1.) a kék puha tőkehal és a hering vonatkozásában az 51/2006/EK rendelet módosításáról | 1 |
| | | A Bizottság 942/2006/EK rendelete (2006. június 26.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 7 |
| | * | A Bizottság 943/2006/EK rendelete (2006. június 26.) az iskolai tanulók tejjel és egyes tejtermékekkel való ellátására irányuló közösségi támogatás tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazásával kapcsolatos szabályok megállapításáról szóló 2707/2000/EK rendelet módosításáról | 9 |
| | * | A Bizottság 944/2006/EK rendelete (2006. június 26.) az 1493/1999/EK tanácsi rendelet 30. cikkében előírt krízislepárlásnak egyes olaszországi borokra vonatkozóan történő megindításáról | 10 |
| | * | A Bizottság 945/2006/EK rendelete (2006. június 26.) a gabonafélék és a rizs behozatali és kiviteli engedélyei rendszerének alkalmazására vonatkozó különös részletes szabályok megállapításáról szóló 1342/2003/EK rendelet módosításáról | 12 |
| | * | A Bizottság 946/2006/EK rendelete (2006. június 23.) a Németország lobogója alatt a IIIb., c. és d. (közösségi vizek) ICES-övezetben közlekedő hajóknak a sprattra vonatkozó halászati tilalmáról | 13 |
| | | A Bizottság 947/2006/EK rendelete (2006. június 26.) annak meghatározásáról, hogy milyen mértékben teljesíthetők azok az importtanúsítvány iránti kérelmek, amelyeket 2006 június hónapjában nyújtottak be hizlalásra szánt növendék hím szarvasmarhák vonatkozásában a 800/2006/EK rendeletben szabályozott vámkontingens keretében | 15 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

*

A Tanács 941/2006/EK rendelete (2006. június 1.) a kék puha tőkehal és a hering vonatkozásában az 51/2006/EK rendelet módosításáról

1

A Bizottság 942/2006/EK rendelete (2006. június 26.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

7

*

A Bizottság 943/2006/EK rendelete (2006. június 26.) az iskolai tanulók tejjel és egyes tejtermékekkel való ellátására irányuló közösségi támogatás tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazásával kapcsolatos szabályok megállapításáról szóló 2707/2000/EK rendelet módosításáról

9

*

A Bizottság 944/2006/EK rendelete (2006. június 26.) az 1493/1999/EK tanácsi rendelet 30. cikkében előírt krízislepárlásnak egyes olaszországi borokra vonatkozóan történő megindításáról

10

*

A Bizottság 945/2006/EK rendelete (2006. június 26.) a gabonafélék és a rizs behozatali és kiviteli engedélyei rendszerének alkalmazására vonatkozó különös részletes szabályok megállapításáról szóló 1342/2003/EK rendelet módosításáról

12

*

A Bizottság 946/2006/EK rendelete (2006. június 23.) a Németország lobogója alatt a IIIb., c. és d. (közösségi vizek) ICES-övezetben közlekedő hajóknak a sprattra vonatkozó halászati tilalmáról

13

A Bizottság 947/2006/EK rendelete (2006. június 26.) annak meghatározásáról, hogy milyen mértékben teljesíthetők azok az importtanúsítvány iránti kérelmek, amelyeket 2006 június hónapjában nyújtottak be hizlalásra szánt növendék hím szarvasmarhák vonatkozásában a 800/2006/EK rendeletben szabályozott vámkontingens keretében

15

| | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | Bizottság |
| | * | A Bizottság határozata (2005. augusztus 25.) egy vállalati összefonódásnak a közös piaccal és az EGT-megállapodás működésével összeférhetőnek való nyilvánításáról (COMP/M.3687 számú ügy – Johnson & Johnson/Guidant)
  (az értesítés a C(2005) 3230. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 16 |
| | * | A Bizottság határozata (2005. október 5.) az Automobiles Peugeot SA és a Peugeot Nederland NV ellen az EK-Szerződés 81. cikkének alkalmazási eljárásáról (COMP/E2/36623, 36820, 37275 ügy – SEP és egyéb/Automobiles Peugeot SA)
  (az értesítés a C(2005) 3683. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 20 |
| | * | A Bizottság határozata (2006. június 23.) a 2001-es németországi klasszikus sertéspestis elleni küzdelem járványügyi intézkedéseinek keretében felmerült kiadásokhoz történő közösségi pénzügyi hozzájárulás megállapításáról
  (az értesítés a C(2006) 2407. számú dokumentummal történt) | 25 |
| | * | A Bizottság határozata (2006. június 23.) a 2002-es németországi klasszikus sertéspestis elleni küzdelem járványügyi intézkedéseinek keretében felmerült kiadásokhoz történő közösségi pénzügyi hozzájárulás megállapításáról
  (az értesítés a C(2006) 2408. számú dokumentummal történt) | 27 |
| | * | A Bizottság határozata (2006. június 23.) a 2002-es luxemburgi klasszikus sertéspestis elleni küzdelem járványügyi intézkedéseinek keretében felmerült kiadásokhoz történő közösségi pénzügyi hozzájárulás megállapításáról
  (az értesítés a C(2006) 2410. számú dokumentummal történt) | 29 |
| | * | A Bizottság határozata (2006. június 23.) a 2005/710/EK határozatnak a Romániában a baromfik körében észlelt magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos egyes védekezési intézkedések tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2006) 2421. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 31 |
| | * | A Bizottság határozata (2006. június 23.) a 2003-as belgiumi madárinfluenza elleni küzdelem járványügyi intézkedéseinek keretében felmerült kiadásokhoz történő közösségi pénzügyi hozzájárulás megállapításáról
  (az értesítés a C(2006) 2422. számú dokumentummal történt) | 33 |

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

*

A Bizottság határozata (2005. augusztus 25.) egy vállalati összefonódásnak a közös piaccal és az EGT-megállapodás működésével összeférhetőnek való nyilvánításáról (COMP/M.3687 számú ügy – Johnson & Johnson/Guidant)
  (az értesítés a C(2005) 3230. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2005) 3230. számú dokumentummal történt)

1

16

*

A Bizottság határozata (2005. október 5.) az Automobiles Peugeot SA és a Peugeot Nederland NV ellen az EK-Szerződés 81. cikkének alkalmazási eljárásáról (COMP/E2/36623, 36820, 37275 ügy – SEP és egyéb/Automobiles Peugeot SA)
  (az értesítés a C(2005) 3683. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2005) 3683. számú dokumentummal történt)

1

20

*

A Bizottság határozata (2006. június 23.) a 2001-es németországi klasszikus sertéspestis elleni küzdelem járványügyi intézkedéseinek keretében felmerült kiadásokhoz történő közösségi pénzügyi hozzájárulás megállapításáról
  (az értesítés a C(2006) 2407. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2006) 2407. számú dokumentummal történt)

25

*

A Bizottság határozata (2006. június 23.) a 2002-es németországi klasszikus sertéspestis elleni küzdelem járványügyi intézkedéseinek keretében felmerült kiadásokhoz történő közösségi pénzügyi hozzájárulás megállapításáról
  (az értesítés a C(2006) 2408. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2006) 2408. számú dokumentummal történt)

27

*

A Bizottság határozata (2006. június 23.) a 2002-es luxemburgi klasszikus sertéspestis elleni küzdelem járványügyi intézkedéseinek keretében felmerült kiadásokhoz történő közösségi pénzügyi hozzájárulás megállapításáról
  (az értesítés a C(2006) 2410. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2006) 2410. számú dokumentummal történt)

29

*

A Bizottság határozata (2006. június 23.) a 2005/710/EK határozatnak a Romániában a baromfik körében észlelt magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos egyes védekezési intézkedések tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2006) 2421. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2006) 2421. számú dokumentummal történt)

1

31

*

A Bizottság határozata (2006. június 23.) a 2003-as belgiumi madárinfluenza elleni küzdelem járványügyi intézkedéseinek keretében felmerült kiadásokhoz történő közösségi pénzügyi hozzájárulás megállapításáról
  (az értesítés a C(2006) 2422. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2006) 2422. számú dokumentummal történt)

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 27.6.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/1

---

A TANÁCS 941/2006/EK RENDELETE

(2006. június 1.)

a kék puha tőkehal és a hering vonatkozásában az 51/2006/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 20. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az 51/2006/EK tanácsi rendelet (2) a 2006. évre rögzíti az egyes halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeket és kapcsolódó feltételeket. |
| --- | --- |

(1)

Az 51/2006/EK tanácsi rendelet (2) a 2006. évre rögzíti az egyes halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeket és kapcsolódó feltételeket.

| (2) | A Közösség és a Feröer-szigetek között 2006. február 23-án tartott egyeztetések nyomán megállapodás született, amely értelmében a felek halászati övezeteikben kölcsönös hozzáférést biztosítanak a kék puha tőkehal és heringállományokhoz. Ezt a megállapodást végre kell hajtani. |
| --- | --- |

(2)

A Közösség és a Feröer-szigetek között 2006. február 23-án tartott egyeztetések nyomán megállapodás született, amely értelmében a felek halászati övezeteikben kölcsönös hozzáférést biztosítanak a kék puha tőkehal és heringállományokhoz. Ezt a megállapodást végre kell hajtani.

| (3) | A VIa. és b., valamint a VIIb., c., j. és k. ICES-körzetekben és a XII. alterületen kopoltyúhálóval szürke tőkehalra halászó hajók nem követték azt a halászati gyakorlatot, amely az említett területeken a kopoltyúhálók használatának betiltásához vezetett, indokolt e tilalomtól eltérve engedélyezni ezen halászatot. |
| --- | --- |

(3)

A VIa. és b., valamint a VIIb., c., j. és k. ICES-körzetekben és a XII. alterületen kopoltyúhálóval szürke tőkehalra halászó hajók nem követték azt a halászati gyakorlatot, amely az említett területeken a kopoltyúhálók használatának betiltásához vezetett, indokolt e tilalomtól eltérve engedélyezni ezen halászatot.

| (4) | A Közösség konzultációkat folytatott Norvégiával a tavasszal ívó norvég (atlanti-skandináv) heringnek az Atlanti-óceán északkeleti részén lévő állományára irányuló halászati gazdálkodást illetően, nevezetesen a bevezetendő engedélyezési rendelkezések tekintetében. |
| --- | --- |

(4)

A Közösség konzultációkat folytatott Norvégiával a tavasszal ívó norvég (atlanti-skandináv) heringnek az Atlanti-óceán északkeleti részén lévő állományára irányuló halászati gazdálkodást illetően, nevezetesen a bevezetendő engedélyezési rendelkezések tekintetében.

| (5) | Ezért az 51/2006/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(5)

Ezért az 51/2006/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 51/2006/EK rendeletet IA., IB. és IV. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 2006. június 1-jén.

a Tanács részéről

az elnök

U. HAUBNER

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

1

(2)  HL L 16., 2006.1.20., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az 51/2006/EK rendelet mellékletei a következőképpen módosulnak:

| 1. | Az IA. mellékletben a kék puha tőkehalra az I., II., III., IV., V., VI., VII., VIIIa., b., d., e., XII. és XIV. övezetekben (közösségi és nemzetközi vizek) vonatkozó bejegyzés helyébe a következő lép:














  „Faj | : | Kék puha tőkehal

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Az IA. mellékletben a kék puha tőkehalra az I., II., III., IV., V., VI., VII., VIIIa., b., d., e., XII. és XIV. övezetekben (közösségi és nemzetközi vizek) vonatkozó bejegyzés helyébe a következő lép:

„Faj

:

Kék puha tőkehal

Micromesistius poutassou

| Övezet | : | I., II., III., IV., V., VI., VII., VIIIa., b., d., e., XII. és XIV. (közösségi és nemzetközi vizek)
  WHB/1 X 14 |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

I., II., III., IV., V., VI., VII., VIIIa., b., d., e., XII. és XIV. (közösségi és nemzetközi vizek)

WHB/1 X 14

Dánia

52 529 (5)
   (6)

Analitikai TAC.

A 847/96/EK rendelet 3. cikke alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó.

Németország

20 424 (5)
   (6)

Spanyolország

44 533 (5)
   (6)

Franciaország

36 556 (5)
   (6)

Írország

40 677 (5)
   (6)

Hollandia

64 053 (5)
   (6)

Portugália

4 137 (5)
   (6)

Svédország

12 994 (5)
   (6)

Egyesült Királyság

68 161 (5)
   (6)

EK

344 063 (5)
   (6)

Norvégia

152 442 (1)
   (2)

Feröer-szigetek

45 000 (3)
   (4)

TAC

2 000 000

| 2. | Az IA. mellékletben a kék puha tőkehal vonatkozásában a melléklet a következő bejegyzéssel egészül ki a fenti bejegyzést követően:














  „Faj | : | Kék puha tőkehal

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Az IA. mellékletben a kék puha tőkehal vonatkozásában a melléklet a következő bejegyzéssel egészül ki a fenti bejegyzést követően:

„Faj

:

Kék puha tőkehal

Micromesistius poutassou

| Övezet | : | II., IVa. (8), VIa. (9), VIb. és VII. (10) övezet közösségi vizei
  WHB/24A567 |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

II., IVa. (8), VIa. (9), VIb. és VII. (10) övezet közösségi vizei

WHB/24A567

Feröer-szigetek

10 000 (7)

TAC

2 000 000

| 3. | Az IB. mellékletben a heringre az I. és II. övezetben (közösségi és nemzetközi vizek) vonatkozó bejegyzés helyébe a következő lép:














  „Faj | : | Hering

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Az IB. mellékletben a heringre az I. és II. övezetben (közösségi és nemzetközi vizek) vonatkozó bejegyzés helyébe a következő lép:

„Faj

:

Hering

Clupea harengus

| Övezet | : | közösségi vizek és nemzetközi vizek az I. és II. övezetben
  HER/1/2 |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

közösségi vizek és nemzetközi vizek az I. és II. övezetben

HER/1/2

Belgium

22

Dánia

21 243

Németország

3 720

Spanyolország

70

Franciaország

917

Írország

5 499

Hollandia

7 602

Lengyelország

1 075

Portugália

70

Finnország

329

Svédország

7 872

Egyesült Királyság

13 581

EK

62 000

Feröer-szigetek

6 196 (11)

TAC

nem releváns

A 847/96/EK rendelet 3. és 4. cikke nem alkalmazandó, de 5. cikke (2) bekezdése alkalmazandó.

Különleges feltételek:

A fent említett kvóták által megjelölt határokon belül az alábbi mennyiségeknél nem fogható ki több a meghatározott övezetekben:

| | II., Vb. ÉSZ 62°-tól északra (Feröer-szigeteki vizek) |
| --- | --- |
| Belgium | 2 |
| Dánia | 2 117 |
| Németország | 371 |
| Spanyolország | 7 |
| Franciaország | 91 |
| Írország | 548 |
| Hollandia | 758 |
| Lengyelország | 107 |
| Portugália | 7 |
| Finnország | 32 |
| Svédország | 784 |
| Egyesült Királyság | 1 354 |

II., Vb. ÉSZ 62°-tól északra (Feröer-szigeteki vizek)

Belgium

2

Dánia

2 117

Németország

371

Spanyolország

7

Franciaország

91

Írország

548

Hollandia

758

Lengyelország

107

Portugália

7

Finnország

32

Svédország

784

Egyesült Királyság

1 354

| 4. | A III. melléklet A. rész a következő ponttal egészül ki:






  „8.5. | A 8.3. és a 8.4. ponttól eltérve, a szürke tőkehalra halászó hajók az érintett területeken bárhol használhatnak 120 mm-es szembőségű kopoltyúhálót, ahol a tenger térkép szerinti mélysége 600 méternél kevesebb.” |
| --- | --- | --- |

4.

A III. melléklet A. rész a következő ponttal egészül ki:

„8.5.

A 8.3. és a 8.4. ponttól eltérve, a szürke tőkehalra halászó hajók az érintett területeken bárhol használhatnak 120 mm-es szembőségű kopoltyúhálót, ahol a tenger térkép szerinti mélysége 600 méternél kevesebb.”

| 5. | A IV. melléklet I. része helyébe a következő szöveg lép:






  „I. | RÉSZ |
| --- | --- | --- |

5.

A IV. melléklet I. része helyébe a következő szöveg lép:

„I.

A harmadik országok vizein halászó közösségi hajók engedélyeire és halászati engedélyeire vonatkozó mennyiségi korlátozások

| Halászati terület | Halászat | Engedélyek száma | Engedélyek elosztása a tagállamok között | Egyidejűleg jelen lévő hajók maximális száma |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Norvég vizek és a Jan Mayent körülvevő halászati övezet | Hering, az ÉSZ 62° 00′-től északra | 77 | DK: 26, DE: 5, FR: 1, IRL: 7, NL: 9, SW: 10, UK: 17 | 57 |
| Tengerfenéken élő fajok, az ÉSZ 62° 00′-től északra | 80 | FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IRL: 1 | 50 |
| Makréla, az ÉSZ 62° 00′-től délre, erszényes kerítőhálóval folytatott halászat | 11 | DE: 1 (12), DK: 26 (12), FR: 2 (12), NL: 1 (12) | nem releváns |
| Makréla, az ÉSZ 62° 00′-től délre, vonóhálóval folytatott halászat | 19 | nem releváns |
| Makréla, az ÉSZ 62° 00′-től északra, erszényes kerítőhálóval folytatott halászat | 11 (13) | DK: 11 | nem releváns |
| Ipari fajok, az ÉSZ 62° 00′-től délre | 480 | DK: 450, UK: 30 | 150 |
| A Feröer-szigetek vizei | A Feröer-szigeteki alapvonalaktól 12 és 21 mérföld között található övezetben legfeljebb 180 láb hosszúságú hajókkal folytatott valamennyi vonóhálós halászat | 26 | BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18 | 13 |
| A tőkehal és a foltos tőkehal legalább 135 mm szembőségű hálóval folytatott, az ÉSZ 62° 28′-től délre és a NYH 6° 30′-től keletre található területre korlátozott, célzott halászata | 8 (14) | | 4 |
| A Feröer-szigeteki alapvonalaktól 21 mérföldnél távolabb folytatott vonóhálós halászat. A március 1. és május 31., valamint az október 1. és december 31. közötti időszakban ezek a hajók halászhatnak az ÉSZ 61° 20′ és az ÉSZ 62° 00′ közötti, illetve az alapvonalaktól számított 12 és 21 mérföld között található területen is | 70 | BE: 0, DE: 10, FR: 40, UK: 20 | 26 |
| A kék menyhal legalább 100 mm szembőségű hálóval folytatott vonóhálós halászata az ÉSZ 61° 30′-től délre és a NYH 9° 00′-től nyugatra, a NYH 7° 00′ és a NYH 9° 00′ között az ÉSZ 60° 30′-től délre található területen, továbbá az ÉSZ 60° 30′ és a NYH 7° 00′, valamint az ÉSZ 60° 00′ és a NYH 6° 00′ között húzott vonaltól délnyugatra található területen | 70 | DE: 8 (15), FR: 12 (15), UK: 0 (15) | 20 (16) |
| A fekete tőkehal legalább 120 mm szembőségű hálóval folytatott vonóhálós, célzott halászata, megengedve a körpántok használatát a zsákvég körül | 70 | | 22 (16) |
| A kék puha tőkehal halászata. Az engedélyek száma további négy hajónak kiadható engedéllyel növelhető – annak érdekében, hogy párokat alkothassanak –, amennyiben a Feröer-szigeteki hatóságok különleges hozzáférési szabályokat vezetnek be »a kék puha tőkehal fő halászati területének« nevezett területre | 36 | DE: 3, DK: 19, FR: 2, UK: 5, NL: 5 | 20 |
| Horgászat | 10 | UK: 10 | 6 |
| Közönséges makréla halászata | 12 | DK: 12 | 12 |
| A hering halászterületei az ÉSZ 62°-tól északra | 21 | DE: 1, DK: 7, FR: 0, UK: 5, IRL: 2, NL: 3, SW: 3 | 21 |
| Az Orosz Föderáció vizei | Valamennyi halászat | pm | | pm |
| Tőkehal halászata | 7 (17) | | pm |
| Spratt halászata | pm | | pm |

Halászati terület

Halászat

Engedélyek száma

Engedélyek elosztása a tagállamok között

Egyidejűleg jelen lévő hajók maximális száma

Norvég vizek és a Jan Mayent körülvevő halászati övezet

Hering, az ÉSZ 62° 00′-től északra

77

DK: 26, DE: 5, FR: 1, IRL: 7, NL: 9, SW: 10, UK: 17

57

Tengerfenéken élő fajok, az ÉSZ 62° 00′-től északra

80

FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IRL: 1

50

Makréla, az ÉSZ 62° 00′-től délre, erszényes kerítőhálóval folytatott halászat

11

DE: 1 (12), DK: 26 (12), FR: 2 (12), NL: 1 (12)

nem releváns

Makréla, az ÉSZ 62° 00′-től délre, vonóhálóval folytatott halászat

19

nem releváns

Makréla, az ÉSZ 62° 00′-től északra, erszényes kerítőhálóval folytatott halászat

11 (13)

DK: 11

nem releváns

Ipari fajok, az ÉSZ 62° 00′-től délre

480

DK: 450, UK: 30

150

A Feröer-szigetek vizei

A Feröer-szigeteki alapvonalaktól 12 és 21 mérföld között található övezetben legfeljebb 180 láb hosszúságú hajókkal folytatott valamennyi vonóhálós halászat

26

BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18

13

A tőkehal és a foltos tőkehal legalább 135 mm szembőségű hálóval folytatott, az ÉSZ 62° 28′-től délre és a NYH 6° 30′-től keletre található területre korlátozott, célzott halászata

8 (14)

4

A Feröer-szigeteki alapvonalaktól 21 mérföldnél távolabb folytatott vonóhálós halászat. A március 1. és május 31., valamint az október 1. és december 31. közötti időszakban ezek a hajók halászhatnak az ÉSZ 61° 20′ és az ÉSZ 62° 00′ közötti, illetve az alapvonalaktól számított 12 és 21 mérföld között található területen is

70

BE: 0, DE: 10, FR: 40, UK: 20

26

A kék menyhal legalább 100 mm szembőségű hálóval folytatott vonóhálós halászata az ÉSZ 61° 30′-től délre és a NYH 9° 00′-től nyugatra, a NYH 7° 00′ és a NYH 9° 00′ között az ÉSZ 60° 30′-től délre található területen, továbbá az ÉSZ 60° 30′ és a NYH 7° 00′, valamint az ÉSZ 60° 00′ és a NYH 6° 00′ között húzott vonaltól délnyugatra található területen

70

DE: 8 (15), FR: 12 (15), UK: 0 (15)

20 (16)

A fekete tőkehal legalább 120 mm szembőségű hálóval folytatott vonóhálós, célzott halászata, megengedve a körpántok használatát a zsákvég körül

70

22 (16)

A kék puha tőkehal halászata. Az engedélyek száma további négy hajónak kiadható engedéllyel növelhető – annak érdekében, hogy párokat alkothassanak –, amennyiben a Feröer-szigeteki hatóságok különleges hozzáférési szabályokat vezetnek be »a kék puha tőkehal fő halászati területének« nevezett területre

36

DE: 3, DK: 19, FR: 2, UK: 5, NL: 5

20

Horgászat

10

UK: 10

6

Közönséges makréla halászata

12

DK: 12

12

A hering halászterületei az ÉSZ 62°-tól északra

21

DE: 1, DK: 7, FR: 0, UK: 5, IRL: 2, NL: 3, SW: 3

21

Az Orosz Föderáció vizei

Valamennyi halászat

pm

pm

Tőkehal halászata

7 (17)

pm

Spratt halászata

pm

pm

| II. | RÉSZ |
| --- | --- |

II.

A közösség vizein halászó harmadik országbeli hajók engedélyeire vonatkozó mennyiségi korlátozások

| Lobogó szerinti állam | Halászat | Engedélyek száma | Egyidejűleg jelen lévő hajók maximális száma |
| --- | --- | --- | --- |
| Norvégia | Hering, az ÉSZ 62° 00′-től északra | 18 | 18 |
| Feröer-szigetek | Makréla, VIa. (az ÉSZ 56° 30′-tól északra), VIIe., f., h., fattyúmakréla, IV., VIa. (az ÉSZ 56° 30′-tól északra), VIIe., f., h., hering, VIa., (az ÉSZ 56° 30′-tól északra) | 14 | 14 |
| Hering, az ÉSZ 62° 00′-től északra | 21 | 21 |
| Hering, IIIa. | 4 | 4 |
| A norvég tőkehal és spratt ipari halászata a IV. és VIa. körzetben (az ÉSZ 56° 30′-től északra): homoki angolna ipari halászata a IV. körzetben (beleértve a kék puha tőkehal elkerülhetetlen járulékos fogásait) | 15 | 15 |
| Északi menyhal és norvég menyhal | 20 | 10 |
| Kék puha tőkehal, II., IVa., VIa. (az ÉSZ 56° 30′-től északra), VIb., VII. (NYH 12° 00′-től nyugatra) | 20 | 20 |
| Kék menyhal | 16 | 16 |
| Orosz Föderáció | Hering, IIId. (svéd vizek) | pm | pm |
| Hering, IIId. (svéd vizek, halászatot nem folytató anyahajók) | pm | pm |
| Spratt | 4 (18) | pm |
| Barbados | Ostoros garnélák (19) (Francia Guyana vizei) | 5 | pm (20) |
| Csattogóhalak (21) (Francia Guyana vizei) | 5 | pm |
| Guyana | Ostoros garnélák (22) (Francia Guyana vizei) | pm | pm (23) |
| Suriname | Ostoros garnélák (22) (Francia Guyana vizei) | 5 | pm (24) |
| Trinidad és Tobago | Ostoros garnélák (22) (Francia Guyana vizei) | 8 | pm (25) |
| Japán | Tonhal (26) (Francia Guyana vizei) | pm | |
| Korea | Tonhal (27) (Francia Guyana vizei) | pm | pm (22) |
| Venezuela | Csattogóhalak (22) (Francia Guyana vizei) | 41 | pm |
| Cápák (22) (Francia Guyana vizei) | 4 | pm |

Lobogó szerinti állam

Halászat

Engedélyek száma

Egyidejűleg jelen lévő hajók maximális száma

Norvégia

Hering, az ÉSZ 62° 00′-től északra

18

18

Feröer-szigetek

Makréla, VIa. (az ÉSZ 56° 30′-tól északra), VIIe., f., h., fattyúmakréla, IV., VIa. (az ÉSZ 56° 30′-tól északra), VIIe., f., h., hering, VIa., (az ÉSZ 56° 30′-tól északra)

14

14

Hering, az ÉSZ 62° 00′-től északra

21

21

Hering, IIIa.

4

4

A norvég tőkehal és spratt ipari halászata a IV. és VIa. körzetben (az ÉSZ 56° 30′-től északra): homoki angolna ipari halászata a IV. körzetben (beleértve a kék puha tőkehal elkerülhetetlen járulékos fogásait)

15

15

Északi menyhal és norvég menyhal

20

10

Kék puha tőkehal, II., IVa., VIa. (az ÉSZ 56° 30′-től északra), VIb., VII. (NYH 12° 00′-től nyugatra)

20

20

Kék menyhal

16

16

Orosz Föderáció

Hering, IIId. (svéd vizek)

pm

pm

Hering, IIId. (svéd vizek, halászatot nem folytató anyahajók)

pm

pm

Spratt

4 (18)

pm

Barbados

Ostoros garnélák (19) (Francia Guyana vizei)

5

pm (20)

Csattogóhalak (21) (Francia Guyana vizei)

5

pm

Guyana

Ostoros garnélák (22) (Francia Guyana vizei)

pm

pm (23)

Suriname

Ostoros garnélák (22) (Francia Guyana vizei)

5

pm (24)

Trinidad és Tobago

Ostoros garnélák (22) (Francia Guyana vizei)

8

pm (25)

Japán

Tonhal (26) (Francia Guyana vizei)

pm

Korea

Tonhal (27) (Francia Guyana vizei)

pm

pm (22)

Venezuela

Csattogóhalak (22) (Francia Guyana vizei)

41

pm

Cápák (22) (Francia Guyana vizei)

4

pm

---

(1)  Halászható közösségi vizeken a következő területeken: II., IVa., VIa. az ÉSZ 56° 30′-től északra, VIb., VII. a NYH 12°-tól nyugatra.

(2)  Ebből legfeljebb 500 tonna lehet ezüstlazac (Argentina spp.).

(3)  A kék puha tőkehal fogásai tartalmazhatják az ezüstlazac (Argentina spp.) elkerülhetetlen fogásait.

(4)  Halászható közösségi vizeken a következő területeken: VIa. az ÉSZ 56° 30′-től északra, VIb., VII. a NYH 12°-tól nyugatra.

(5)  Ennek legfeljebb 61 %-a fogható ki a norvég gazdasági övezetben vagy a Jan Mayen körüli halászati övezetben.

(6)  Ennek legfeljebb 2,9 %-a fogható ki a Feröer-szigetek vizein az Vb. övezetben.”

(7)  Ezt a mennyiséget a Feröer-szigetek számára a parti államokra vonatkozó megállapodásban rögzített fogási korlátozásba bele kell számítani.

(8)  A IVa. övezetben legfeljebb 2 500 tonna fogható ki.

(9)  Az ÉSZ 56° 30′-től északra.

(10)  A NYH 12°-tól nyugatra.”

(11)  Közösségi vizeken halászható.”

(12)  Ez az elosztás az erszényes és vonóhálós halászatra vonatkozik.

(13)  Az erszényes kerítőhálóval makrélára irányuló halászatra az ÉSZ 62° 00′-től délre kiadott 11 engedélyből kell választani.

(14)  Az 1999. évi elfogadott jegyzőkönyvnek megfelelően a közönséges tőkehal és a foltos tőkehal célzott halászatára vonatkozó adatok megtalálhatók »A Feröer-szigeteki alapvonalaktól 12 és 21 mérföld között található övezetben legfeljebb 180 láb hosszúságú hajókkal folytatott valamennyi vonóhálós halászat« adatai között.

(15)  Ezek az adatok az egyidejűleg jelen lévő hajók maximális számára vonatkoznak.

(16)  Ezeket az adatokat »A Feröer-szigeteki alapvonalaktól 21 mérföldnél távolabb folytatott vonóhálós halászat« adatai tartalmazzák.

(17)  Csak a Lettország lobogója alatt közlekedő hajókra alkalmazandó.

(18)  Csak a közösségi vizek lettországi részére vonatkozik.

(19)  A Francia Guyana vizein folytatott garnélahalászatra vonatkozó engedélyeket az érintett harmadik ország hatóságai által benyújtott és a Bizottság által jóváhagyott halászati terv alapján állítják ki. Minden egyes engedély érvényességi ideje az engedély kiállításának alapjául szolgáló halászati tervben meghatározott halászati időszakra korlátozódik.

(20)  A tengeren töltött napok száma évente legfeljebb 200.

(21)  Kizárólag horogsorral vagy csapdával (csattogóhalak esetében), illetve horogsorral vagy legalább 100 mm szembőségű hálóval, 30 méternél nagyobb mélységben (cápák esetében) halászható. Ezen engedélyek kiállításához bizonyítékot kell bemutatni az engedélyt kérelmező hajótulajdonos és egy Francia Guyanán működő feldolgozó vállalkozás között érvényben lévő szerződésről, valamint arról, hogy a szerződés kötelezi az érintett hajót a teljes csattogóhalfogás legalább 75 %-ának, illetve a teljes cápafogás legalább 50 %-ának a megyében történő kirakodására, hogy az feldolgozásra kerülhessen az adott vállalkozás üzemében.

A fent említett szerződést a francia hatóságoknak záradékkal kell ellátniuk annak biztosítására, hogy a szerződés összhangban legyen mind a szerződő feldolgozó vállalkozás tényleges teljesítményével, mind a guyanai gazdaság fejlesztésére vonatkozó célkitűzésekkel. Az engedély iránti kérelemhez csatolni kell a megfelelő záradékkal ellátott szerződés másolatát.

Amennyiben a fent említett záradékot a francia hatóságok nem adják meg, az elutasításról és annak indokolásáról értesítik az érintett felet és a Bizottságot.

(22)  2006. január 1-jétőláprilis 30-ig alkalmazandó.

(23)  A Norvégiával a 2006. évre vonatkozóan folytatott halászati konzultációk befejeződéséig.

(24)  A tengeren töltött napok száma évente legfeljebb pm.

(25)  A tengeren töltött napok száma évente legfeljebb 350.

(26)  Kizárólag horogsorral halászható.

(27)  Ebből a kopoltyúhálóval tőkehalra halászó hajók száma egy időben legfeljebb 10.”

---

| 27.6.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/7

---

A BIZOTTSÁG 942/2006/EK RENDELETE

(2006. június 26.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. június 27-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. június 26-án.

a Bizottság részéről

J. L. DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb a 386/2005/EK rendelettel (HL L 62., 2005.3.9., 3. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2006. június 26-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | 052 | 53,8 |
| 096 | 65,4 |
| 204 | 33,1 |
| 999 | 50,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 129,4 |
| 096 | 30,2 |
| 999 | 79,8 |
| 0709 90 70 | 052 | 98,1 |
| 999 | 98,1 |
| 0805 50 10 | 388 | 54,1 |
| 528 | 56,8 |
| 999 | 55,5 |
| 0808 10 80 | 388 | 91,9 |
| 400 | 109,2 |
| 404 | 104,9 |
| 508 | 90,9 |
| 512 | 89,0 |
| 524 | 50,8 |
| 528 | 78,5 |
| 720 | 102,2 |
| 800 | 180,6 |
| 804 | 107,0 |
| 999 | 100,5 |
| 0809 10 00 | 052 | 219,8 |
| 624 | 217,3 |
| 999 | 218,6 |
| 0809 20 95 | 052 | 331,6 |
| 068 | 107,3 |
| 999 | 219,5 |
| 0809 40 05 | 624 | 193,2 |
| 999 | 193,2 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

052

53,8

096

65,4

204

33,1

999

50,8

0707 00 05

052

129,4

096

30,2

999

79,8

0709 90 70

052

98,1

999

98,1

0805 50 10

388

54,1

528

56,8

999

55,5

0808 10 80

388

91,9

400

109,2

404

104,9

508

90,9

512

89,0

524

50,8

528

78,5

720

102,2

800

180,6

804

107,0

999

100,5

0809 10 00

052

219,8

624

217,3

999

218,6

0809 20 95

052

331,6

068

107,3

999

219,5

0809 40 05

624

193,2

999

193,2

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 750/2005/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 126., 2005.5.19., 12. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

---

| 27.6.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/9 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/9

---

A BIZOTTSÁG 943/2006/EK RENDELETE

(2006. június 26.)

az iskolai tanulók tejjel és egyes tejtermékekkel való ellátására irányuló közösségi támogatás tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazásával kapcsolatos szabályok megállapításáról szóló 2707/2000/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 15. cikkére és 47. cikke második francia bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1255/1999/EK rendelet 14. cikkének (3) bekezdése rögzíti a tanulók tejtermékekkel való ellátásához nyújtandó támogatási összegeket a 2005. július 1-jétől2006. június 30-ig tartó időszakra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

Az 1255/1999/EK rendelet 14. cikkének (3) bekezdése rögzíti a tanulók tejtermékekkel való ellátásához nyújtandó támogatási összegeket a 2005. július 1-jétől2006. június 30-ig tartó időszakra vonatkozóan.

| (2) | Annak érdekében, hogy lehetővé váljék a nemzeti közigazgatási szervek és az iskolatej-program végrehajtásával megbízott szervek számára a támogatási kifizetések folyósítása, a 2707/2000/EK bizottsági rendeletben (2) egy átmeneti rendelkezés bevezetésére került sor arra az esetre, ha a 2004/2005-ös tanév végén a támogatási mértékben változás következne be. |
| --- | --- |

(2)

Annak érdekében, hogy lehetővé váljék a nemzeti közigazgatási szervek és az iskolatej-program végrehajtásával megbízott szervek számára a támogatási kifizetések folyósítása, a 2707/2000/EK bizottsági rendeletben (2) egy átmeneti rendelkezés bevezetésére került sor arra az esetre, ha a 2004/2005-ös tanév végén a támogatási mértékben változás következne be.

| (3) | Azoknak a tagállamoknak, amelyekben a 2005/2006-os tanév júliusban ér véget, a támogatás mértékének változása miatt továbbra is nehézségekkel kell szembenézniük a támogatási kifizetések folyósítása során. Helyénvaló kiterjeszteni az említett rendelkezést a 2005/2006-os tanévre. |
| --- | --- |

(3)

Azoknak a tagállamoknak, amelyekben a 2005/2006-os tanév júliusban ér véget, a támogatás mértékének változása miatt továbbra is nehézségekkel kell szembenézniük a támogatási kifizetések folyósítása során. Helyénvaló kiterjeszteni az említett rendelkezést a 2005/2006-os tanévre.

| (4) | A 2707/2000/EK rendeletet mindezeknek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

A 2707/2000/EK rendeletet mindezeknek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2707/2000/EK rendelet 4. cikke (3) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A 2005/2006-os tanév tekintetében azonban ha a tagállamban a tanév júliusban ér véget, július hónapra a június első napján érvényes támogatási mértéket lehet alkalmazni.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. június 26-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb az 1913/2005/EK rendelettel (HL L 307., 2005.11.25., 2. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 311., 2000.12.12., 37. o. A legutóbb a 2107/2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 20. o.) módosított rendelet.

2

---

| 27.6.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/10 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/10

---

A BIZOTTSÁG 944/2006/EK RENDELETE

(2006. június 26.)

az 1493/1999/EK tanácsi rendelet 30. cikkében előírt krízislepárlásnak egyes olaszországi borokra vonatkozóan történő megindításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a borpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1493/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 33. cikke (1) bekezdésének f) pontjára,

mivel:

| (1) | Az 1493/1999/EK rendelet 30. cikke előírja, hogy krízislepárlási intézkedést lehet bevezetni a jelentős termékfelesleg következtében kialakult kivételes piaci zavar esetében. Az intézkedést korlátozni lehet bizonyos borkategóriákra vagy termőterületekre, és az érintett tagállam kérésére a meghatározott termőhelyről származó minőségi borokra (vins de qualité produits dans des régions déterminées, v.q.p.r.d., azaz m. t. minőségi borok) is lehet alkalmazni. |
| --- | --- |

(1)

Az 1493/1999/EK rendelet 30. cikke előírja, hogy krízislepárlási intézkedést lehet bevezetni a jelentős termékfelesleg következtében kialakult kivételes piaci zavar esetében. Az intézkedést korlátozni lehet bizonyos borkategóriákra vagy termőterületekre, és az érintett tagállam kérésére a meghatározott termőhelyről származó minőségi borokra (vins de qualité produits dans des régions déterminées, v.q.p.r.d., azaz m. t. minőségi borok) is lehet alkalmazni.

| (2) | Az olasz kormány 2006. április 14-én kelt levelében krízislepárlás megnyitását kérte a területén termelt asztali borok, valamint bizonyos, meghatározott termőhelyről származó minőségi borok (m. t. minőségi borok) vonatkozásában. |
| --- | --- |

(2)

Az olasz kormány 2006. április 14-én kelt levelében krízislepárlás megnyitását kérte a területén termelt asztali borok, valamint bizonyos, meghatározott termőhelyről származó minőségi borok (m. t. minőségi borok) vonatkozásában.

| (3) | Olaszországban jelentős termékfelesleg jelenlétét állapították meg mind az asztali borok, mind pedig bizonyos, meghatározott termőhelyről származó minőségi borok (m. t. minőségi borok) piacán, amit az árak csökkenése és a készleteknek a folyó borászati év vége felé haladva megfigyelhető aggasztó mértékű növekedése is tükröz. E negatív tendencia megfordítása és ezáltal a nehéz piaci helyzet javítása érdekében az olasz borok készleteit a piaci szükséglet kielégítéséhez normálisnak tartott szintre kell csökkenteni. |
| --- | --- |

(3)

Olaszországban jelentős termékfelesleg jelenlétét állapították meg mind az asztali borok, mind pedig bizonyos, meghatározott termőhelyről származó minőségi borok (m. t. minőségi borok) piacán, amit az árak csökkenése és a készleteknek a folyó borászati év vége felé haladva megfigyelhető aggasztó mértékű növekedése is tükröz. E negatív tendencia megfordítása és ezáltal a nehéz piaci helyzet javítása érdekében az olasz borok készleteit a piaci szükséglet kielégítéséhez normálisnak tartott szintre kell csökkenteni.

| (4) | Tekintve, hogy az 1493/1999/EK rendelet 30. cikkének (5) bekezdésében említett feltételek teljesülnek, helyénvaló krízislepárlási intézkedést bevezetni a következő maximális mennyiségekre vonatkozóan: 2,5 millió hektoliterre az asztali borok és 100 000 hektoliterre bizonyos, meghatározott termőhelyről származó minőségi borok (m. t. minőségi borok) esetében. |
| --- | --- |

(4)

Tekintve, hogy az 1493/1999/EK rendelet 30. cikkének (5) bekezdésében említett feltételek teljesülnek, helyénvaló krízislepárlási intézkedést bevezetni a következő maximális mennyiségekre vonatkozóan: 2,5 millió hektoliterre az asztali borok és 100 000 hektoliterre bizonyos, meghatározott termőhelyről származó minőségi borok (m. t. minőségi borok) esetében.

| (5) | Az e rendelettel megnyitott krízislepárlásnak meg kell felelnie a piaci mechanizmusokra tekintettel a borpiac közös szervezéséről szóló 1493/1999/EK rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2000. július 25-i 1623/2000/EK bizottsági rendeletben (2) az 1493/1999/EK rendelet 30. cikkében előírt lepárlási intézkedés tekintetében meghatározott feltételeknek. Az 1623/2000/EK rendelet egyéb rendelkezéseit is alkalmazni kell, különösen az alkohol intervenciós hivatalnak történő beszállítása és az előlegfizetés tekintetében. |
| --- | --- |

(5)

Az e rendelettel megnyitott krízislepárlásnak meg kell felelnie a piaci mechanizmusokra tekintettel a borpiac közös szervezéséről szóló 1493/1999/EK rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2000. július 25-i 1623/2000/EK bizottsági rendeletben (2) az 1493/1999/EK rendelet 30. cikkében előírt lepárlási intézkedés tekintetében meghatározott feltételeknek. Az 1623/2000/EK rendelet egyéb rendelkezéseit is alkalmazni kell, különösen az alkohol intervenciós hivatalnak történő beszállítása és az előlegfizetés tekintetében.

| (6) | Olyan szinten kell meghatározni a lepárló által a termelőnek fizetendő felvásárlási árat, hogy az meg tudja szüntetni a piaci zavart, lehetővé téve a termelők számára az intézkedésből származó előnyök kihasználását. |
| --- | --- |

(6)

Olyan szinten kell meghatározni a lepárló által a termelőnek fizetendő felvásárlási árat, hogy az meg tudja szüntetni a piaci zavart, lehetővé téve a termelők számára az intézkedésből származó előnyök kihasználását.

| (7) | A krízislepárlásból származó termék kizárólag nyersalkohol vagy semleges alkohol lehet, amelyet kötelezően be kell szállítani az intervenciós hivatalnak annak érdekében, hogy ne alakuljanak ki zavarok az élelmezési célú alkoholnak az elsősorban az 1493/1999/EK rendelet 29. cikkében előírt lepárlás által ellátott piacán. |
| --- | --- |

(7)

A krízislepárlásból származó termék kizárólag nyersalkohol vagy semleges alkohol lehet, amelyet kötelezően be kell szállítani az intervenciós hivatalnak annak érdekében, hogy ne alakuljanak ki zavarok az élelmezési célú alkoholnak az elsősorban az 1493/1999/EK rendelet 29. cikkében előírt lepárlás által ellátott piacán.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Borpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Borpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1493/1999/EK rendelet 30. cikkében előírt krízislepárlás megnyitásra kerül legfeljebb 2,5 millió hektoliter asztali bor és legfeljebb 100 000 hektoliter, Barbera d’Asti, Barbera Monferrato, Piemonte Barbera, Dolcetto d’Ovada, Dolcetto d’Acqui, Dolcetto d’Asti, Monferrato Dolcetto, Grignolino d’Asti és Piemonte Grignolino eredetmegjelölésű, meghatározott termőhelyről származó minőségi bor (m. t. minőségi bor) vonatkozásában, az 1623/2000/EK rendelet ilyen típusú lepárlással kapcsolatos rendelkezéseivel összhangban.

2. cikk

Minden termelő az 1623/2000/EK rendelet 65. cikkében említett szállítási szerződést (a továbbiakban: szerződés) köthet 2006. július 3. és július 24. között az asztali borok esetében, és 2006. július 3. és július 14. között az m. t. minőségi borok esetében.

A szerződéshez mellékelni kell a hektoliterenként 5 euro összegű biztosíték letétbe helyezéséről szóló igazolást.

A szerződéseket nem lehet átruházni.

3. cikk

(1)   Ha az intervenciós hivatalnak benyújtott szerződésekben meghatározott összmennyiség meghaladja az 1. cikkben megjelölt mennyiséget, a tagállam meghatározza a szóban forgó szerződésekre alkalmazandó csökkentési rátát.

(2)   A tagállam megteszi a szükséges adminisztratív intézkedéseket a szerződéseknek az asztali borok esetében legkésőbb 2006. szeptember 13-ig, az m. t. minőségi borok esetében pedig legkésőbb 2006. július 28-ig történő jóváhagyására. A jóváhagyásban szerepel az esetleg alkalmazott csökkentési ráta és a szerződésenként elfogadott bor mennyisége, valamint feltünteti azt, hogy a termelőnek lehetősége van felmondani a szerződést a csökkentési ráta alkalmazása esetén.

A tagállam az asztali borok esetében 2006. szeptember 20. előtt, az m. t. minőségi borok esetében pedig 2006. augusztus 25. előtt a Bizottság tudomására hozza a jóváhagyott szerződésekben szereplő bormennyiségeket.

(3)   A tagállam korlátozhatja az egy termelő által e rendelet alapján megköthető szerződések számát.

4. cikk

(1)   A jóváhagyott szerződések tárgyát képező bormennyiségeket az asztali borok esetében legkésőbb 2006. december 15-ig, az m. t. minőségi borok esetében pedig legkésőbb 2006. augusztus 31-ig a lepárlóüzembe kell szállítani. Az előállított alkoholt a 6. cikk (1) bekezdésének megfelelően az asztali borok esetében legkésőbb 2007. március 31-ig, az m. t. minőségi borok esetében pedig legkésőbb 2006. szeptember 30-ig be kell szállítani az intervenciós hivatalba.

(2)   A biztosítékot a beszállított mennyiségek arányában szabadítják fel, amikor a termelő benyújtja a lepárlóüzembe szállításról szóló igazolást.

A biztosíték elvész, ha az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül semmilyen szállítás nem történik.

5. cikk

A lepárlásra beszállított bor legalacsonyabb felvásárlási ára e rendelet értelmében térfogatszázalékonként és hektoliterenként 1,914 euro az asztali borok esetében, és térfogatszázalékonként és hektoliterenként 3,00 euro az m. t. minőségi borok esetében.

6. cikk

(1)   A lepárlók beszállítják az intervenciós hivatalnak a lepárlás során nyert terméket. A terméknek legalább 92 térfogat % alkoholtartalmúnak kell lennie.

(2)   Az intervenciós hivatal által a lepárlóknak a beszállított nyersalkoholért fizetendő ár 2,281 euro térfogatszázalékonként és hektoliterenként, amennyiben a nyersalkohol asztali borból származik és 3,367 euro térfogatszázalékonként és hektoliterenként, amennyiben m. t. minőségi borból készült. A kifizetés az 1623/2000/EK rendelet 62. cikkének (5) bekezdésével összhangban történik.

A lepárlók ezen összegekből az asztali borból készült alkohol esetében térfogatszázalékonként és hektoliterenként 1,122 euro, az m. t. minőségi borokból készült alkohol esetében pedig térfogatszázalékonként és hektoliterenként 2,208 euro előleget kaphatnak. Ebben az esetben a ténylegesen kifizetett árat az előleg összegével csökkenteni kell. Az 1623/2000/EK rendelet 66. és 67. cikke alkalmazandó.

7. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2006. július 3-tól kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. június 26-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 179., 1999.7.14., 1. o. A legutóbb a 2165/2005/EK rendelettel (HL L 345., 2005.12.28., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 194., 2000.7.31., 45. o. A legutóbb az 1820/2005/EK rendelettel (HL L 293., 2005.11.9., 8. o.) módosított rendelet.

2

---

| 27.6.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/12 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/12

---

A BIZOTTSÁG 945/2006/EK RENDELETE

(2006. június 26.)

a gabonafélék és a rizs behozatali és kiviteli engedélyei rendszerének alkalmazására vonatkozó különös részletes szabályok megállapításáról szóló 1342/2003/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a rizs piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1785/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1785/2003/EK rendelet 11a. és 11c. cikke meghatározza az 1006 20 KN-kód alá tartozó hántolt rizsre és az 1006 30 KN-kód alá tartozó teljesen hántolt rizsre vagy félig hántolt rizsre alkalmazandó behozatali vámtételek időszakos kiszámítására és meghatározására vonatkozó mechanizmusokat. |
| --- | --- |

(1)

Az 1785/2003/EK rendelet 11a. és 11c. cikke meghatározza az 1006 20 KN-kód alá tartozó hántolt rizsre és az 1006 30 KN-kód alá tartozó teljesen hántolt rizsre vagy félig hántolt rizsre alkalmazandó behozatali vámtételek időszakos kiszámítására és meghatározására vonatkozó mechanizmusokat.

| (2) | Annak elkerülése érdekében, hogy ezen mechanizmusok működésében a behozatali engedélyre vonatkozó, visszaélésszerű kérelmek zavart okozzanak, az 1342/2003/EK bizottsági rendeletben (2) kellően magas szinten kell meghatározni a hántolt rizsre, a félig hántolt rizsre és a teljesen hántolt rizsre vonatkozó behozatali engedélyekhez letétbe helyezendő biztosíték mértékét. |
| --- | --- |

(2)

Annak elkerülése érdekében, hogy ezen mechanizmusok működésében a behozatali engedélyre vonatkozó, visszaélésszerű kérelmek zavart okozzanak, az 1342/2003/EK bizottsági rendeletben (2) kellően magas szinten kell meghatározni a hántolt rizsre, a félig hántolt rizsre és a teljesen hántolt rizsre vonatkozó behozatali engedélyekhez letétbe helyezendő biztosíték mértékét.

| (3) | Következésképpen az 1342/2003/EK rendeletet módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

Következésképpen az 1342/2003/EK rendeletet módosítani kell.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1342/2003/EK rendelet 12. cikke a következő aa) ponttal egészül ki:

| „aa) | az a) ponttól eltérve tonnánként 30 euro az 1006 20 és az 1006 30 KN-kód alá tartozó termékek esetében, amennyiben behozatali engedélyekről van szó.” |
| --- | --- |

„aa)

az a) ponttól eltérve tonnánként 30 euro az 1006 20 és az 1006 30 KN-kód alá tartozó termékek esetében, amennyiben behozatali engedélyekről van szó.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2006. július 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. június 26-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 96. o. A 797/2006/EK rendelettel (HL L 144., 2006.5.31., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 189., 2003.7.29., 12. o. A legutóbb a 830/2006/EK rendelettel (HL L 150., 2006.6.3., 3. o.) módosított rendelet.

2

---

| 27.6.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/13

---

A BIZOTTSÁG 946/2006/EK RENDELETE

(2006. június 23.)

a Németország lobogója alatt a IIIb., c. és d. (közösségi vizek) ICES-övezetben közlekedő hajóknak a sprattra vonatkozó halászati tilalmáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK rendeletre (1) és különösen annak 26. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 21. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A bizonyos halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2006. évre történő meghatározásáról szóló, 2005. december 22-i 52/2006/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat ír elő a 2006. évre. |
| --- | --- |

(1)

A bizonyos halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2006. évre történő meghatározásáról szóló, 2005. december 22-i 52/2006/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat ír elő a 2006. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett állományoknak a mellékletben szereplő tagállam lobogója alatt hajózó vagy az abban a tagállamban bejegyzett halászhajók általi halászata kimerítette a 2006-ra kitűzött kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett állományoknak a mellékletben szereplő tagállam lobogója alatt hajózó vagy az abban a tagállamban bejegyzett halászhajók általi halászata kimerítette a 2006-ra kitűzött kvótát.

| (3) | Ezért szükséges megtiltani ezen állomány halászatát, valamint a fedélzeten való tárolását, átrakodását és kirakodását, |
| --- | --- |

(3)

Ezért szükséges megtiltani ezen állomány halászatát, valamint a fedélzeten való tárolását, átrakodását és kirakodását,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében említett tagállam számára 2006-ra kitűzött, a mellékletben szereplő állományra vonatkozó halászati kvótát a mellékletben meghatározott időponttól számítva kimerítettnek kell tekinteni.

2. cikk

Tilalmak

A mellékletben említett tagállam lobogója alatt hajózó vagy az abban a tagállamban bejegyzett halászhajóknak az e rendelet mellékletében szereplő állományokra vonatkozó halászata a mellékletben meghatározott időponttól számítva tilos. Az e halászhajók által az ezen időpont után kifogott állományok fedélzeten való tárolása, átrakodása és kirakodása tilos.

3. cikk

Hatálybalépés

E rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. június 23-án.

a Bizottság részéről

Jörgen HOLMQUIST

halászati és tengerészeti főigazgató

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31. 59. o.

1

(2)  HL L 261., 1993.10.20., 1. o. A legutóbb a 768/2005/EK rendelettel (HL L 128., 2005.5.21., 1. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 16., 2006.1.20., 184. o.

3

---

MELLÉKLET

| sz. | 11 |
| --- | --- |
| Tagállam | Németország |
| Állomány | SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. |
| Faj | Spratt (Sprattus sprattus) |
| Övezet | IIIb., c., d. (közösségi vizek) |
| Dátum | 2006. június 1. |

sz.

11

Tagállam

Németország

Állomány

SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32.

Faj

Spratt (Sprattus sprattus)

Övezet

IIIb., c., d. (közösségi vizek)

Dátum

2006. június 1.

---

| 27.6.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/15 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/15

---

A BIZOTTSÁG 947/2006/EK RENDELETE

(2006. június 26.)

annak meghatározásáról, hogy milyen mértékben teljesíthetők azok az importtanúsítvány iránti kérelmek, amelyeket 2006 június hónapjában nyújtottak be hizlalásra szánt növendék hím szarvasmarhák vonatkozásában a 800/2006/EK rendeletben szabályozott vámkontingens keretében

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1254/1999/EK rendeletre (1),

tekintettel a hizlalásra szánt növendék hím szarvasmarhákra vonatkozó behozatali vámkontingens megnyitásáról és kezeléséről (2006. július 1-jétől2007. június 30-ig) szóló, 2006. május 30-i 800/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 1. cikke (4) bekezdésére és 4. cikkére,

mivel:

A 800/2006/EK rendelet 1. cikkének (3) bekezdése rögzítette a 2006. július 1. és 2007. június 30. között speciális feltételek mellett behozható növendék hím szarvasmarhák mennyiségét. A behozatali engedély iránt benyújtott kérelmekben igényelt mennyiségek olyan mértékűek, hogy lehetőség van a kérelmek maradéktalan teljesítésére.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 800/2006/EK rendelet 3. cikkének (3) bekezdése második albekezdésének harmadik pontja értelmében, a 2006 június hónapjában benyújtott valamennyi behozatali tanúsítvány iránti kérelem maradéktalan teljesítésre kerül.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. június 27-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. június 26-án.

a Bizottság részéről

J. L. DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 21. o. A legutóbb az 1913/2005/EK rendelettel (HL L 307., 2005.11.25., 2. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 144., 2006.5.31., 7. o.

2

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

| 27.6.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/16 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/16

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. augusztus 25.)

egy vállalati összefonódásnak a közös piaccal és az EGT-megállapodás működésével összeférhetőnek való nyilvánításáról

(COMP/M.3687 számú ügy – Johnson & Johnson/Guidant)

(az értesítés a C(2005) 3230. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű változat hiteles)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/430/EK)

A Bizottság 2005. augusztus 25-én a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) és különösen annak 8. cikkének (1) bekezdése értelmében határozatot hozott egy egyesülési ügyben. A határozat teljes szövegének nem bizalmas változata az ügy hiteles nyelvén és a Bizottság munkanyelvein megtalálható a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján, az alábbi címen: http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html

I.   BEVEZETÉS

| (1) | A Bizottsághoz 2005. március 15-én a 139/2004/EK rendelet (összefonódás-ellenőrzési rendelet) 4. cikkének megfelelő bejelentés érkezett egy tervezett egyesülésről, amely során a Johnson & Johnson (J & J, USA) vállalkozás az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdése b) pontjának értelmében részvényvásárlás révén ellenőrzést szerez a Guidant Corporation (Guidant, USA) vállalkozás egésze felett. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottsághoz 2005. március 15-én a 139/2004/EK rendelet (összefonódás-ellenőrzési rendelet) 4. cikkének megfelelő bejelentés érkezett egy tervezett egyesülésről, amely során a Johnson & Johnson (J & J, USA) vállalkozás az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdése b) pontjának értelmében részvényvásárlás révén ellenőrzést szerez a Guidant Corporation (Guidant, USA) vállalkozás egésze felett.

A.   A felek

| (2) | A J & J az USA-ban bejegyzett vállalkozás. 2003-ban világszerte 111 000 munkavállalót foglalkoztatott és mintegy 37 milliárd eurós forgalmat bonyolított. Tevékenységi köre három fő üzletágra terjed ki: fogyasztási cikkek (a forgalom 18 %-a), gyógyszeripari termékek (47 %), valamint orvostechnikai és diagnosztikai eszközök (a forgalom 36 %-a). |
| --- | --- |

(2)

A J & J az USA-ban bejegyzett vállalkozás. 2003-ban világszerte 111 000 munkavállalót foglalkoztatott és mintegy 37 milliárd eurós forgalmat bonyolított. Tevékenységi köre három fő üzletágra terjed ki: fogyasztási cikkek (a forgalom 18 %-a), gyógyszeripari termékek (47 %), valamint orvostechnikai és diagnosztikai eszközök (a forgalom 36 %-a).

| (3) | A Guidant az USA-ban bejegyzett vállalkozás, amely szív- és érrendszeri gyógyászati termékek tervezésével és fejlesztésével foglalkozik. 2003-ban világszerte 12 000 munkavállalót foglalkoztatott és mintegy 3,3 milliárd eurós forgalmat bonyolított. A Guidant a szív- és érrendszeri orvostechnikai eszközök gyorsan fejlődő üzletágának négy fő területén van jelen: szívritmus-szabályozás, intervencionális kardiológia, endovaszkuláris eszközök és szívsebészet. |
| --- | --- |

(3)

A Guidant az USA-ban bejegyzett vállalkozás, amely szív- és érrendszeri gyógyászati termékek tervezésével és fejlesztésével foglalkozik. 2003-ban világszerte 12 000 munkavállalót foglalkoztatott és mintegy 3,3 milliárd eurós forgalmat bonyolított. A Guidant a szív- és érrendszeri orvostechnikai eszközök gyorsan fejlődő üzletágának négy fő területén van jelen: szívritmus-szabályozás, intervencionális kardiológia, endovaszkuláris eszközök és szívsebészet.

B.   A tranzakció

| (4) | Az összefonódás keretében a J & J teljes ellenőrzést szerez a Guidant felett, az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében. |
| --- | --- |

(4)

Az összefonódás keretében a J & J teljes ellenőrzést szerez a Guidant felett, az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében.

II.   AZ ÉRINTETT PIACOK

| (5) | A piac vizsgálata megerősítette, hogy az összefonódás által leginkább érintett területek a következők: 1. intervencionális kardiológiai eszközök; 2. endovaszkuláris eszközök; 3. szívsebészeti eszközök; 4. szívritmus-szabályozó eszközök. Ez utóbbiban nincsenek átfedések, mivel a J & J jelenleg nem aktív ezen üzletágban. |
| --- | --- |

(5)

A piac vizsgálata megerősítette, hogy az összefonódás által leginkább érintett területek a következők: 1. intervencionális kardiológiai eszközök; 2. endovaszkuláris eszközök; 3. szívsebészeti eszközök; 4. szívritmus-szabályozó eszközök. Ez utóbbiban nincsenek átfedések, mivel a J & J jelenleg nem aktív ezen üzletágban.

A.   Az érintett termékpiacok

1.   Intervencionális kardiológiai eszközök

| (6) | Az intervencionális kardiológiai eszközök a szívkoszorúér-megbetegedések minimális beavatkozási eljárás révén történő kezelésére szolgálnak. E területen a fő eszköz a sztent, egy kisméretű, nyitható drótcső, amelyet az elzáródott szívkoszorúérbe helyeznek a lerakódások eltávolítása és az érfal megtámasztása érdekében, lehetővé téve ezzel a vér megfelelő áramlását. |
| --- | --- |

(6)

Az intervencionális kardiológiai eszközök a szívkoszorúér-megbetegedések minimális beavatkozási eljárás révén történő kezelésére szolgálnak. E területen a fő eszköz a sztent, egy kisméretű, nyitható drótcső, amelyet az elzáródott szívkoszorúérbe helyeznek a lerakódások eltávolítása és az érfal megtámasztása érdekében, lehetővé téve ezzel a vér megfelelő áramlását.

| (7) | A hagyományos fém sztentek (BMS) és a gyógyszerkibocsátó sztentek (DES) két különálló termékpiacot jelentenek az alábbiak miatt: nincs jelentős ár-korreláció, nincs kínálatoldali helyettesíthetőség, igen jelentős különbségek figyelhetők meg a klinikai eredményeknél, különbözőek a visszatérítési rendszerek. Ezenfelül – annak ellenére, hogy a BMS és a DES ugyanazon sztent-struktúrával és szállítórendszerrel rendelkezik – több alkotóelem különösen fontos a szívkoszorúér-DES esetében (gyógyszerek, gyógyszeradagolás és -kibocsátás, polimerburkolatok). |
| --- | --- |

(7)

A hagyományos fém sztentek (BMS) és a gyógyszerkibocsátó sztentek (DES) két különálló termékpiacot jelentenek az alábbiak miatt: nincs jelentős ár-korreláció, nincs kínálatoldali helyettesíthetőség, igen jelentős különbségek figyelhetők meg a klinikai eredményeknél, különbözőek a visszatérítési rendszerek. Ezenfelül – annak ellenére, hogy a BMS és a DES ugyanazon sztent-struktúrával és szállítórendszerrel rendelkezik – több alkotóelem különösen fontos a szívkoszorúér-DES esetében (gyógyszerek, gyógyszeradagolás és -kibocsátás, polimerburkolatok).

| (8) | Ami a kiegészítő eszközöket (szívkoszorúér vezető katéterek, szívkoszorúér hajlékony vezetődrótok, szívkoszorúér PTCA ballonkatéterek) illeti, a Bizottság piacvizsgálata megállapította, hogy e termékek mindegyike különálló termékpiacot képvisel. A legtöbb beavatkozás speciális, különböző méretű és formájú kiegészítő eszközöket igényel. |
| --- | --- |

(8)

Ami a kiegészítő eszközöket (szívkoszorúér vezető katéterek, szívkoszorúér hajlékony vezetődrótok, szívkoszorúér PTCA ballonkatéterek) illeti, a Bizottság piacvizsgálata megállapította, hogy e termékek mindegyike különálló termékpiacot képvisel. A legtöbb beavatkozás speciális, különböző méretű és formájú kiegészítő eszközöket igényel.

2.   Endovaszkuláris eszközök

| (9) | Az endovaszkuláris eszközöket a perifériás vaszkuláris (vagy endovaszkuláris) betegségek, mint például a perifériás erek elmeszesedése (perifériás artériás megbetegedések), vagy aneurizma (az artéria egy gyenge szakaszának megnagyobbodása) minimális beavatkozással történő kezelésére használják. |
| --- | --- |

(9)

Az endovaszkuláris eszközöket a perifériás vaszkuláris (vagy endovaszkuláris) betegségek, mint például a perifériás erek elmeszesedése (perifériás artériás megbetegedések), vagy aneurizma (az artéria egy gyenge szakaszának megnagyobbodása) minimális beavatkozással történő kezelésére használják.

| (10) | Az intervencionális kardiológiai sztentekhez hasonlóan az endovaszkuláris sztentek is kisméretű nyitható csövek, amelyek a perifériás artériák szűkületének vagy elzáródásának kezelésére szolgálnak. |
| --- | --- |

(10)

Az intervencionális kardiológiai sztentekhez hasonlóan az endovaszkuláris sztentek is kisméretű nyitható csövek, amelyek a perifériás artériák szűkületének vagy elzáródásának kezelésére szolgálnak.

| (11) | A Bizottság piacelemzése alátámasztotta a felek azon véleményét, mely szerint az endovaszkuláris sztentek terén két különálló piacot kell megkülönböztetni: a ballonnal nyitható sztentek (BX) piacát (ezek általában rozsdamentes acélból készülnek és PTA ballonkatéterre szerelik őket), valamint a maguktól nyíló sztentek (SX) piacát, amelyeknél más beültetési technológiát alkalmaznak. A Bizottság vizsgálata megállapította, hogy egyértelmű, az erőteljesebb specializáció felé mutató tendencia figyelhető meg az endovaszkuláris eszközök terén, mind a BX-sztentek (pl. a vese-, illetve a csípő- és comb-BX-sztentek piaci szegmense), mind az SX-sztentek (pl. a comb-, a csípő-SX-sztentek és karotisz piaci szegmense) esetében. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság piacelemzése alátámasztotta a felek azon véleményét, mely szerint az endovaszkuláris sztentek terén két különálló piacot kell megkülönböztetni: a ballonnal nyitható sztentek (BX) piacát (ezek általában rozsdamentes acélból készülnek és PTA ballonkatéterre szerelik őket), valamint a maguktól nyíló sztentek (SX) piacát, amelyeknél más beültetési technológiát alkalmaznak. A Bizottság vizsgálata megállapította, hogy egyértelmű, az erőteljesebb specializáció felé mutató tendencia figyelhető meg az endovaszkuláris eszközök terén, mind a BX-sztentek (pl. a vese-, illetve a csípő- és comb-BX-sztentek piaci szegmense), mind az SX-sztentek (pl. a comb-, a csípő-SX-sztentek és karotisz piaci szegmense) esetében.

| (12) | Ami a kiegészítő eszközöket (endovaszkuláris vezető katéterek, hajlékony vezetődrótok, PTA ballonkatéterek) illeti, azok az intervencionális kardiológia megfelelő termékeihez hasonló funkciót töltenek be. A magas fokú kínálatoldali helyettesíthetőség, valamint azon tény következtében, hogy minden nagyobb gyártó valamennyi kiegészítő eszköz különböző méretű és formájú modelljeinek igen széles skáláját kínálja, a szívkoszorúér területéhez hasonlóan a fenti kiegészítők mindegyikére is meg kell határozni a vonatkozó piacot. |
| --- | --- |

(12)

Ami a kiegészítő eszközöket (endovaszkuláris vezető katéterek, hajlékony vezetődrótok, PTA ballonkatéterek) illeti, azok az intervencionális kardiológia megfelelő termékeihez hasonló funkciót töltenek be. A magas fokú kínálatoldali helyettesíthetőség, valamint azon tény következtében, hogy minden nagyobb gyártó valamennyi kiegészítő eszköz különböző méretű és formájú modelljeinek igen széles skáláját kínálja, a szívkoszorúér területéhez hasonlóan a fenti kiegészítők mindegyikére is meg kell határozni a vonatkozó piacot.

3.   Szívsebészeti eszközök

| (13) | A szívkoszorúér-bypass sebészet (CABG) a szívkoszorúér-megbetegedések kezelésére szolgál; az elzáródott artériát megkerülik (bypass) úgy, hogy egy másik vérér egyik végét az aortához, másik végét a szívkoszorúérhez varrják a sérült rész fölött. A műtét után a vér az új éren keresztül jut el a szívizomba. A bypass-műtéthez felhasznált eret a lábból (vena saphena eltávolítás), mellkasból vagy karból távolítják el. |
| --- | --- |

(13)

A szívkoszorúér-bypass sebészet (CABG) a szívkoszorúér-megbetegedések kezelésére szolgál; az elzáródott artériát megkerülik (bypass) úgy, hogy egy másik vérér egyik végét az aortához, másik végét a szívkoszorúérhez varrják a sérült rész fölött. A műtét után a vér az új éren keresztül jut el a szívizomba. A bypass-műtéthez felhasznált eret a lábból (vena saphena eltávolítás), mellkasból vagy karból távolítják el.

| (14) | A szívsebészet területén az alábbi piacok érintettek: i. dobogó szíven végzett CABG-műtéti eszközök (stabilizációs rendszerek és kiegészítők, mint pl. a fúvó-porlasztó berendezések); ii. endoszkópos érszakasz-eltávolító (EVH) eszközök. |
| --- | --- |

(14)

A szívsebészet területén az alábbi piacok érintettek: i. dobogó szíven végzett CABG-műtéti eszközök (stabilizációs rendszerek és kiegészítők, mint pl. a fúvó-porlasztó berendezések); ii. endoszkópos érszakasz-eltávolító (EVH) eszközök.

B.   Az érintett földrajzi piacok

| (15) | A piacvizsgálat megerősítette, hogy az érintett földrajzi piacok mind nemzeti piacok a következők miatt: visszatérítési rendszerekben és közbeszerzési eljárásokban mutatkozó jelentős különbségek; áreltérések az egyes országok között; helyi értékesítési iroda létrehozásának szükségessége; a felek és versenytársaik tagállamonként eltérő piaci részesedése. |
| --- | --- |

(15)

A piacvizsgálat megerősítette, hogy az érintett földrajzi piacok mind nemzeti piacok a következők miatt: visszatérítési rendszerekben és közbeszerzési eljárásokban mutatkozó jelentős különbségek; áreltérések az egyes országok között; helyi értékesítési iroda létrehozásának szükségessége; a felek és versenytársaik tagállamonként eltérő piaci részesedése.

III.   A VERSENY ÉRTÉKELÉSE

A.   Intervencionális kardiológia

| (16) | Az intervencionális kardiológia viszonylag új, innováció-vezérelt terület, amelyet jelentős piacralépési korlátok jellemeznek, úgymint K+F finanszírozás, a termékfejlesztésre vonatkozó szellemi tulajdonjog, új termékek hosszú ideig tartó piacrajutása, klinikai kísérletek, széles termékskála. |
| --- | --- |

(16)

Az intervencionális kardiológia viszonylag új, innováció-vezérelt terület, amelyet jelentős piacralépési korlátok jellemeznek, úgymint K+F finanszírozás, a termékfejlesztésre vonatkozó szellemi tulajdonjog, új termékek hosszú ideig tartó piacrajutása, klinikai kísérletek, széles termékskála.

| (17) | Az intervencionális kardiológia terén a piaci szereplők két csoportja különböztethető meg: nagy, egymással világszerte versenyző globális vállalatok (J & J, Guidant, Medtronic, Boston Scientific és Abbott), valamint „helyi játékosok” (Sorin, Biotronic és mások). |
| --- | --- |

(17)

Az intervencionális kardiológia terén a piaci szereplők két csoportja különböztethető meg: nagy, egymással világszerte versenyző globális vállalatok (J & J, Guidant, Medtronic, Boston Scientific és Abbott), valamint „helyi játékosok” (Sorin, Biotronic és mások).

1.   Gyógyszerkibocsátó sztentek

| (18) | A DES piacán az egyesülés egy lehetséges versenytárs eltávolítását eredményezné, mivel a Guidant jelenleg csak a BMS-piacon tevékeny, a DES piacán nincs jelen, miközben a J & J egyike annak a mindössze két szereplőnek, akik már megkezdték működésüket ebben a szegmensben – a másik szereplő a Boston Scientific. |
| --- | --- |

(18)

A DES piacán az egyesülés egy lehetséges versenytárs eltávolítását eredményezné, mivel a Guidant jelenleg csak a BMS-piacon tevékeny, a DES piacán nincs jelen, miközben a J & J egyike annak a mindössze két szereplőnek, akik már megkezdték működésüket ebben a szegmensben – a másik szereplő a Boston Scientific.

| (19) | Annak ellenére, hogy a jelek szerint a Guidant nagy valószínűséggel a DES-piac kulcsszereplőinek egyike lett volna, jelentős ellenpólust képezve a jelenlegi két versenytárssal, a J & J-vel és a Boston Scientific-kel szemben, a vizsgálat során gyűjtött adatok azt támasztották alá, hogy más új belépők (Medtronic, Abbott, Conor/Biotronik és Sorin) is képesek lesznek kellően éles versenyhelyzetet teremteni a DES piacán, ellentételezve ezzel a verseny mérséklődését, amit a Guidant J & J általi felvásárlása okoz. |
| --- | --- |

(19)

Annak ellenére, hogy a jelek szerint a Guidant nagy valószínűséggel a DES-piac kulcsszereplőinek egyike lett volna, jelentős ellenpólust képezve a jelenlegi két versenytárssal, a J & J-vel és a Boston Scientific-kel szemben, a vizsgálat során gyűjtött adatok azt támasztották alá, hogy más új belépők (Medtronic, Abbott, Conor/Biotronik és Sorin) is képesek lesznek kellően éles versenyhelyzetet teremteni a DES piacán, ellentételezve ezzel a verseny mérséklődését, amit a Guidant J & J általi felvásárlása okoz.

| (20) | Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a DES tekintetében a bejelentett összefonódás közös piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban nem merülnek fel komoly kétségek, és így az összefonódás a DES tekintetében nem gátolja a hatékony közös piaci versenyt. |
| --- | --- |

(20)

Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a DES tekintetében a bejelentett összefonódás közös piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban nem merülnek fel komoly kétségek, és így az összefonódás a DES tekintetében nem gátolja a hatékony közös piaci versenyt.

2.   Hajlékony vezetődrótok

| (21) | Az intervencionális kardiológiai eszközökön belül a hajlékony vezetődrótok piacán szinte valamennyi nemzeti piacra jelentős hatással van az összefonódás (40 % feletti részesedés és legalább 5 %-os növekedés), és számos nemzeti piacon – köztük az EU legnagyobb tagállamaiban is – a felek együttes piaci részesedése (65–75 %), sőt, esetenként (75–85 %) felett van. |
| --- | --- |

(21)

Az intervencionális kardiológiai eszközökön belül a hajlékony vezetődrótok piacán szinte valamennyi nemzeti piacra jelentős hatással van az összefonódás (40 % feletti részesedés és legalább 5 %-os növekedés), és számos nemzeti piacon – köztük az EU legnagyobb tagállamaiban is – a felek együttes piaci részesedése (65–75 %), sőt, esetenként (75–85 %) felett van.

3.   Következtetés

| (22) | Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a bejelentett összefonódás közös piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban komoly kétségek merülnek fel, mivel az lehetővé teszi a fuzionáló felek számára a Guidant kétségtelenül vezető pozíciójának megerősítését, hiszen eltávolítja a piacról a mindössze két fő versenytárs egyikét. Ezenfelül a piacon maradó cégeknek még akár előnyére is válhat a verseny összefonódásból eredő csökkenése; a piaci koncentráció növekedése lehetővé teszi számukra, hogy magasabb árakat szabjanak, mint egyébként arra lehetőségük lenne. |
| --- | --- |

(22)

Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a bejelentett összefonódás közös piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban komoly kétségek merülnek fel, mivel az lehetővé teszi a fuzionáló felek számára a Guidant kétségtelenül vezető pozíciójának megerősítését, hiszen eltávolítja a piacról a mindössze két fő versenytárs egyikét. Ezenfelül a piacon maradó cégeknek még akár előnyére is válhat a verseny összefonódásból eredő csökkenése; a piaci koncentráció növekedése lehetővé teszi számukra, hogy magasabb árakat szabjanak, mint egyébként arra lehetőségük lenne.

B.   Endovaszkuláris eszközök

| (23) | A J & J és a Guidant egyaránt vezető szállítók az endovaszkuláris eszközök piacán az EGT területén. Bár meglehetősen nagyszámú versenytárs van jelen az endovaszkuláris eszközök piacain (Abbott, Bard, Boston Scientific, B.Braun, Cook, Edwards Lifesciences, ev3, Invatec, Medtronic, Sorin és Terumo), nem minden szereplő rendelkezik azonos piaci erővel, illetve nincs mind jelen valamennyi termék- vagy földrajzi piacon. Emellett a piac vizsgálata rámutatott arra, hogy a Guidant versenytársként való eltűnése megszüntetné a J & J-sztentek legközelebbi helyettesítő termékét. |
| --- | --- |

(23)

A J & J és a Guidant egyaránt vezető szállítók az endovaszkuláris eszközök piacán az EGT területén. Bár meglehetősen nagyszámú versenytárs van jelen az endovaszkuláris eszközök piacain (Abbott, Bard, Boston Scientific, B.Braun, Cook, Edwards Lifesciences, ev3, Invatec, Medtronic, Sorin és Terumo), nem minden szereplő rendelkezik azonos piaci erővel, illetve nincs mind jelen valamennyi termék- vagy földrajzi piacon. Emellett a piac vizsgálata rámutatott arra, hogy a Guidant versenytársként való eltűnése megszüntetné a J & J-sztentek legközelebbi helyettesítő termékét.

| (24) | A ballonnal nyitható endovaszkuláris sztentek piacán a fuzionáló felek együttes piaci részesedése EGT-szinten (60–70 %) (J & J [30–40 %], Guidant [25–35 %]). E piacrészesedések meglehetősen stabilak voltak az elmúlt 4 évben. |
| --- | --- |

(24)

A ballonnal nyitható endovaszkuláris sztentek piacán a fuzionáló felek együttes piaci részesedése EGT-szinten (60–70 %) (J & J [30–40 %], Guidant [25–35 %]). E piacrészesedések meglehetősen stabilak voltak az elmúlt 4 évben.

| (25) | Ami az érintett földrajzi piacokat, azaz az egyes tagállamokat illeti, a verseny értékelése alapján 9 állam érintett jelentősebb mértékben: Ausztria, Belgium, Franciaország, Németország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Portugália és Spanyolország. |
| --- | --- |

(25)

Ami az érintett földrajzi piacokat, azaz az egyes tagállamokat illeti, a verseny értékelése alapján 9 állam érintett jelentősebb mértékben: Ausztria, Belgium, Franciaország, Németország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Portugália és Spanyolország.

| (26) | Tekintve, hogy az egyesülés során a legerősebb és a második legerősebb piaci szereplő egyesül, erőfölény alakul ki szinte valamennyi érintett piacon, ami a hatékony verseny jelentős akadályát képezi. |
| --- | --- |

(26)

Tekintve, hogy az egyesülés során a legerősebb és a második legerősebb piaci szereplő egyesül, erőfölény alakul ki szinte valamennyi érintett piacon, ami a hatékony verseny jelentős akadályát képezi.

| (27) | Az endovaszkuláris karotisz sztentek piacán az EGT-n belül a legjelentősebben érintett tagállamok az alábbiak: Ausztria, Belgium, Finnország, Franciaország, Németország, Olaszország, Hollandia, Portugália és Spanyolország. |
| --- | --- |

(27)

Az endovaszkuláris karotisz sztentek piacán az EGT-n belül a legjelentősebben érintett tagállamok az alábbiak: Ausztria, Belgium, Finnország, Franciaország, Németország, Olaszország, Hollandia, Portugália és Spanyolország.

| (28) | A karotisz sztentek piacán három fő résztvevő van: a J & J, a Guidant és a Boston Scientific. Együttesen a piac 83–96 %-át fedik le. Az egyesülés vagy megerősíti a J & J, illetve a Guidant piacvezető pozícióját (Ausztriában, Finnországban, Hollandiában, Portugáliában és Spanyolországban), vagy a második és harmadik legnagyobb piaci szereplő egyesítésével új piacvezetőt hoz létre (Belgiumban, Németországban és Olaszországban). |
| --- | --- |

(28)

A karotisz sztentek piacán három fő résztvevő van: a J & J, a Guidant és a Boston Scientific. Együttesen a piac 83–96 %-át fedik le. Az egyesülés vagy megerősíti a J & J, illetve a Guidant piacvezető pozícióját (Ausztriában, Finnországban, Hollandiában, Portugáliában és Spanyolországban), vagy a második és harmadik legnagyobb piaci szereplő egyesítésével új piacvezetőt hoz létre (Belgiumban, Németországban és Olaszországban).

| (29) | A fent említett nemzeti piacokon a művelet – tekintettel a piackoncentráció fokára, a piacralépési korlátokra, a vásárlói hűségre, a közeli helyettesítő termékek létezésére, valamint egy jelentős versenytárs kiiktatása révén – egyoldalúan káros hatással lesz a piacra, és ezért gátolja a hatékony versenyt a közös piacon. |
| --- | --- |

(29)

A fent említett nemzeti piacokon a művelet – tekintettel a piackoncentráció fokára, a piacralépési korlátokra, a vásárlói hűségre, a közeli helyettesítő termékek létezésére, valamint egy jelentős versenytárs kiiktatása révén – egyoldalúan káros hatással lesz a piacra, és ezért gátolja a hatékony versenyt a közös piacon.

| (30) | Az endovaszkuláris nem-karotisz sztentek piacán az EGT-n belül a legjelentősebben érintett tagállamok az alábbiak: Ausztria, Belgium, Németország és Hollandia. Ezek többségében a J & J piacvezető, a Guidant pedig az egyik vezető piaci szereplő, amelyet a vásárlók többsége a J & J legközelebbi helyettesítő termékének tekint. |
| --- | --- |

(30)

Az endovaszkuláris nem-karotisz sztentek piacán az EGT-n belül a legjelentősebben érintett tagállamok az alábbiak: Ausztria, Belgium, Németország és Hollandia. Ezek többségében a J & J piacvezető, a Guidant pedig az egyik vezető piaci szereplő, amelyet a vásárlók többsége a J & J legközelebbi helyettesítő termékének tekint.

| (31) | A fenti nemzeti piacokon a nem-karotisz SX-sztentek esetében az egyesülés nem koordinált negatív hatást vált ki azzal, hogy erőfölény létrehozásával vagy megerősítésével gátolja a hatékony versenyt a közös piacon és az EGT területén. |
| --- | --- |

(31)

A fenti nemzeti piacokon a nem-karotisz SX-sztentek esetében az egyesülés nem koordinált negatív hatást vált ki azzal, hogy erőfölény létrehozásával vagy megerősítésével gátolja a hatékony versenyt a közös piacon és az EGT területén.

| (32) | Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a bejelentett összefonódás közös piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban komoly kétségek merülnek fel az endovaszkuláris sztentek piaca tekintetében. Az egyesülés erőfölényt hoz létre a ballonnal nyitható sztentek piacán, és egyoldalúan káros hatást okoz a karotisz és nem-karotisz sztentek piacán, vagyis gátolja a hatékony versenyt a közös piacon. |
| --- | --- |

(32)

Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a bejelentett összefonódás közös piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban komoly kétségek merülnek fel az endovaszkuláris sztentek piaca tekintetében. Az egyesülés erőfölényt hoz létre a ballonnal nyitható sztentek piacán, és egyoldalúan káros hatást okoz a karotisz és nem-karotisz sztentek piacán, vagyis gátolja a hatékony versenyt a közös piacon.

C.   Szívsebészet: endoszkópos érszakasz-eltávolító rendszerek

| (33) | Az endoszkópos érszakasz-eltávolító rendszerek értékesítése az EGT területén lényegesen alacsonyabb, mint az Egyesült Államokban, de növekvő tendenciát mutat. Európában az eljárások túlnyomó többségénél a hagyományos érszakasz-eltávolítást alkalmazzák. A J & J és a Guidant gyakorlatilag az EVH-rendszerek kizárólagos szállítói, saját becslésük szerint 90–95 %-os, míg az európai piaci szereplők szerint 100 %-os piacrészesedéssel. |
| --- | --- |

(33)

Az endoszkópos érszakasz-eltávolító rendszerek értékesítése az EGT területén lényegesen alacsonyabb, mint az Egyesült Államokban, de növekvő tendenciát mutat. Európában az eljárások túlnyomó többségénél a hagyományos érszakasz-eltávolítást alkalmazzák. A J & J és a Guidant gyakorlatilag az EVH-rendszerek kizárólagos szállítói, saját becslésük szerint 90–95 %-os, míg az európai piaci szereplők szerint 100 %-os piacrészesedéssel.

| (34) | Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a bejelentett összefonódás közös piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban komoly kétségek merülnek fel az EVH-rendszerek piaca tekintetében, mivel az gyakorlatilag monopóliumot hoz létre Európában. |
| --- | --- |

(34)

Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a bejelentett összefonódás közös piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban komoly kétségek merülnek fel az EVH-rendszerek piaca tekintetében, mivel az gyakorlatilag monopóliumot hoz létre Európában.

IV.   A FELEK ÁLTAL FELKÍNÁLT KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

| (35) | A hajlékony vezetődrótok, endovaszkuláris és szívsebészeti eszközök piacára vonatkozó fent említett, versennyel kapcsolatos aggályok orvoslására a felek az alábbi kötelezettségvállalásokat tették:






  a) | a hajlékony vezetődrót üzletágban a felek az elsősorban a J & J EGT-n belüli hajlékony vezetődrót szállításához, marketingjéhez és értékesítéséhez kapcsolódó eszközök értékesítését javasolják. Az értékesítés lényegében a raktárkészletek és a vásárlói lista átadásából, a védjegyhasználati jog átruházásából, a szellemi tulajdonjogok licenszeinek átadásából, valamint a J & J vezetődrótok műszaki specifikációinak átadásából áll. Az értékesítés Európára korlátozódik, és nem tartalmazza az előállítást, összeszerelést, sterilizálást (e műveleteket a J & J kiszervezés keretében harmadik féllel végezteti), forgalmazást és a raktározást; |
| --- | --- | --- |

(35)

A hajlékony vezetődrótok, endovaszkuláris és szívsebészeti eszközök piacára vonatkozó fent említett, versennyel kapcsolatos aggályok orvoslására a felek az alábbi kötelezettségvállalásokat tették:

a)

a hajlékony vezetődrót üzletágban a felek az elsősorban a J & J EGT-n belüli hajlékony vezetődrót szállításához, marketingjéhez és értékesítéséhez kapcsolódó eszközök értékesítését javasolják. Az értékesítés lényegében a raktárkészletek és a vásárlói lista átadásából, a védjegyhasználati jog átruházásából, a szellemi tulajdonjogok licenszeinek átadásából, valamint a J & J vezetődrótok műszaki specifikációinak átadásából áll. Az értékesítés Európára korlátozódik, és nem tartalmazza az előállítást, összeszerelést, sterilizálást (e műveleteket a J & J kiszervezés keretében harmadik féllel végezteti), forgalmazást és a raktározást;

| b) | az endovaszkuláris eszközök területén a felek a Guidant teljes EGT-n belüli üzletágának (termékek, logisztika, raktárkészlet, vásárlói lista, értékesítési személyzet, márkanevek és szellemi tulajdonjogok) értékesítését javasolták. Az értékesítés nem tartalmazza az USA-beli székhelyű és világszinten működő előállítást, finanszírozást, igazgatást, K+F-et, valamint a felügyeleti joggal kapcsolatos kérdésekkel, illetve minőség- és klinikai kutatással foglalkozó személyi állományt. A felek felajánlják a vevőnek, hogy kössenek belső, eredeti alkatrészgyártó (OEM) szállítói megállapodást, amelyet követően vagy egy ilyen megállapodást folytatnának, vagy az amerikai termelőüzem európai másolatának felépítéséhez nyújtanának teljes körű segítséget. Az értékesítés az endovaszkuláris sztenteken kívül, amelyekre a bizottsági elemzés összpontosított, az embólia kockázatát csökkentő eszközökre is kiterjed; |
| --- | --- |

b)

az endovaszkuláris eszközök területén a felek a Guidant teljes EGT-n belüli üzletágának (termékek, logisztika, raktárkészlet, vásárlói lista, értékesítési személyzet, márkanevek és szellemi tulajdonjogok) értékesítését javasolták. Az értékesítés nem tartalmazza az USA-beli székhelyű és világszinten működő előállítást, finanszírozást, igazgatást, K+F-et, valamint a felügyeleti joggal kapcsolatos kérdésekkel, illetve minőség- és klinikai kutatással foglalkozó személyi állományt. A felek felajánlják a vevőnek, hogy kössenek belső, eredeti alkatrészgyártó (OEM) szállítói megállapodást, amelyet követően vagy egy ilyen megállapodást folytatnának, vagy az amerikai termelőüzem európai másolatának felépítéséhez nyújtanának teljes körű segítséget. Az értékesítés az endovaszkuláris sztenteken kívül, amelyekre a bizottsági elemzés összpontosított, az embólia kockázatát csökkentő eszközökre is kiterjed;

| c) | a szívsebészet üzletág esetében a felek az alábbiak valamelyikének értékesítését javasolták:






  a) | a J & J endoszkópos érszakasz-eltávolító (EVH) termékei és endoszkópos radiális artéria-eltávolító termékei (ERA-kit); vagy |
| --- | --- | --- |

c)

a szívsebészet üzletág esetében a felek az alábbiak valamelyikének értékesítését javasolták:

a)

a J & J endoszkópos érszakasz-eltávolító (EVH) termékei és endoszkópos radiális artéria-eltávolító termékei (ERA-kit); vagy

| b) | a Guidant szívsebészeti üzletágának eszközei és személyzete az egész világon; vagy |
| --- | --- |

b)

a Guidant szívsebészeti üzletágának eszközei és személyzete az egész világon; vagy

| c) | a Guidant endoszkópos érszakasz-eltávolító termékei, azaz az EVH-kitek. |
| --- | --- |

c)

a Guidant endoszkópos érszakasz-eltávolító termékei, azaz az EVH-kitek.

V.   AZ ELŐTERJESZTETT KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK ÉRTÉKELÉSE

| (36) | Amint azt a Bizottság által elvégzett piacvizsgálat eredményei megerősítették, e kötelezettségvállalások elegendőnek tekinthetők a hajlékony vezetődrótok, endovaszkuláris és szívsebészeti eszközök piacára vonatkozóan a versennyel kapcsolatban támasztott, fentebb leírt aggályok orvoslása. |
| --- | --- |

(36)

Amint azt a Bizottság által elvégzett piacvizsgálat eredményei megerősítették, e kötelezettségvállalások elegendőnek tekinthetők a hajlékony vezetődrótok, endovaszkuláris és szívsebészeti eszközök piacára vonatkozóan a versennyel kapcsolatban támasztott, fentebb leírt aggályok orvoslása.

| (37) | Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felek kötelezettségvállalásai alapján a bejelentett összefonódás nem gátolja jelentős mértékben a hatékony versenyt a közös piacon vagy annak egy jelentős részén. Következésképpen a Bizottság – az összefonódás-ellenőrzési rendelet 2. cikkének (2) bekezdésével, valamint 8. cikkének (2) bekezdésével, illetve az EGT-megállapodás 57. cikkével összhangban – az egyesülést a közös piaccal és az EGT-megállapodással összeegyeztethetőnek nyilvánítja. |
| --- | --- |

(37)

Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felek kötelezettségvállalásai alapján a bejelentett összefonódás nem gátolja jelentős mértékben a hatékony versenyt a közös piacon vagy annak egy jelentős részén. Következésképpen a Bizottság – az összefonódás-ellenőrzési rendelet 2. cikkének (2) bekezdésével, valamint 8. cikkének (2) bekezdésével, illetve az EGT-megállapodás 57. cikkével összhangban – az egyesülést a közös piaccal és az EGT-megállapodással összeegyeztethetőnek nyilvánítja.

VI.   KÖVETKEZTETÉS

| (38) | Fenti okokból a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a tervezett egyesülés nem gátolja jelentős mértékben a hatékony versenyt a közös piacon vagy annak egy jelentős részén. Ezért a Bizottság – az összefonódás-ellenőrzési rendelet 8. cikkének (1) bekezdésével, valamint az EGT-megállapodás 57. cikkével összhangban – 2005. augusztus 25-i határozatában az összefonódást a közös piaccal és az EGT-megállapodással összeegyeztethetőnek nyilvánította. |
| --- | --- |

(38)

Fenti okokból a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a tervezett egyesülés nem gátolja jelentős mértékben a hatékony versenyt a közös piacon vagy annak egy jelentős részén. Ezért a Bizottság – az összefonódás-ellenőrzési rendelet 8. cikkének (1) bekezdésével, valamint az EGT-megállapodás 57. cikkével összhangban – 2005. augusztus 25-i határozatában az összefonódást a közös piaccal és az EGT-megállapodással összeegyeztethetőnek nyilvánította.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 27.6.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/20 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/20

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. október 5.)

az Automobiles Peugeot SA és a Peugeot Nederland NV ellen az EK-Szerződés 81. cikkének alkalmazási eljárásáról

(COMP/E2/36623, 36820, 37275 ügy – SEP és egyéb/Automobiles Peugeot SA)

(az értesítés a C(2005) 3683. számú dokumentummal történt)

(Csak a francia nyelvű változat hiteles.)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/431/EK)

A Bizottság 2005. október 5-én az EK-Szerződés 81. cikkének alkalmazási eljárására vonatkozó határozatot fogadott el. Az 1/2003/EK tanácsi rendelet (1) 30. cikkének rendelkezései alapján a Bizottság ezúton közzéteszi a felek nevét, a határozat lényegét és a kiszabott büntetéseket, figyelembe véve a vállalkozások üzleti titkainak védelmére vonatkozó jogos érdekét. A határozat teljes szövegének nem bizalmas változata az ügy hiteles nyelvein és a Bizottság munkanyelvein a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján, a következő címen található meg: http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

1.   A JOGSÉRTÉS ÖSSZEFOGLALÁSA

1.1.   Bevezetés

| (1) | Néhány francia viszonteladónak a Bizottsághoz benyújtott panaszát követően, a Bizottság az 1/2003/EK rendelet 7. cikkének rendelkezései alapján 2005. október 5-én az EK-Szerződés 81. cikkének megsértése miatt határozatot (a továbbiakban: a határozat) fogadott el. Az említett határozat címzettjei az Automobiles Peugeot SA, valamint teljes tulajdonú leányvállalata, a Peugeot Nederland NV (a továbbiakban: PNE), amelynek feladata Peugeot márkájú gépkocsik Hollandiába történő importálása. Az említett vállalatok a Peugeot márkakereskedők hollandiai tagjaival egyetértésben megsértették az EK-Szerződés 81. cikkének rendelkezéseit, mivel két olyan intézkedést hajtottak végre, amelyek célja a más tagállamokban, elsősorban Franciaországban élő végső fogyasztók számára történő, Hollandiából származó gépkocsik határokon átnyúló eladásának megakadályozása volt. Az 1997 és 2003 között végrehajtott első intézkedés abban állt, hogy külföldre történő gépkocsieladás esetében diszkrimináló magatartást tanúsító márkakereskedőket jutalékban részesítették, és objektív szempontokat figyelembe véve az említett jutalékrendszer túlment azon, ami szükséges lett volna ahhoz, hogy a hollandiai márkakereskedők erőfeszítéseik legjavát a szerződésben meghatározott területre történő eladásoknak szenteljék. Az 1997 és 2001 között végrehajtott második intézkedés az Automobiles Peugeot SA által az exportra történő eladásban aktívan részt vevő márkakereskedőkre gyakorolt nyomásban nyilvánult meg, ami egy közvetlen intézkedés volt, és hozzájárult a diszkriminatív jellegű jutalékrendszer megerősítéséhez. |
| --- | --- |

(1)

Néhány francia viszonteladónak a Bizottsághoz benyújtott panaszát követően, a Bizottság az 1/2003/EK rendelet 7. cikkének rendelkezései alapján 2005. október 5-én az EK-Szerződés 81. cikkének megsértése miatt határozatot (a továbbiakban: a határozat) fogadott el. Az említett határozat címzettjei az Automobiles Peugeot SA, valamint teljes tulajdonú leányvállalata, a Peugeot Nederland NV (a továbbiakban: PNE), amelynek feladata Peugeot márkájú gépkocsik Hollandiába történő importálása. Az említett vállalatok a Peugeot márkakereskedők hollandiai tagjaival egyetértésben megsértették az EK-Szerződés 81. cikkének rendelkezéseit, mivel két olyan intézkedést hajtottak végre, amelyek célja a más tagállamokban, elsősorban Franciaországban élő végső fogyasztók számára történő, Hollandiából származó gépkocsik határokon átnyúló eladásának megakadályozása volt. Az 1997 és 2003 között végrehajtott első intézkedés abban állt, hogy külföldre történő gépkocsieladás esetében diszkrimináló magatartást tanúsító márkakereskedőket jutalékban részesítették, és objektív szempontokat figyelembe véve az említett jutalékrendszer túlment azon, ami szükséges lett volna ahhoz, hogy a hollandiai márkakereskedők erőfeszítéseik legjavát a szerződésben meghatározott területre történő eladásoknak szenteljék. Az 1997 és 2001 között végrehajtott második intézkedés az Automobiles Peugeot SA által az exportra történő eladásban aktívan részt vevő márkakereskedőkre gyakorolt nyomásban nyilvánult meg, ami egy közvetlen intézkedés volt, és hozzájárult a diszkriminatív jellegű jutalékrendszer megerősítéséhez.

1.2.   A tények

1.2.1.   A vállalatok és az érintett termék

1.2.1.1.   A vállalatok

| (2) | A Peugeot SA (továbbiakban: PSA) a második legnagyobb európai gépjárműgyártó, 2002-ben piaci részesedése 15,5 % volt (személygépkocsik és könnyű haszongépjárművek). A PSA a Peugeot és Citroën márkákat foglalja magában. Az Automobiles Peugeot SA általános gépjárműgyártó vállalat, a PSA teljes tulajdonú leányvállalata, és Peugeot márkanév alatt fejleszt, gyárt és forgalmaz gépjárműveket. A termékek forgalmazása és a szolgáltatások biztosítása mind a huszonöt tagállamban nemzeti kiskereskedelmi hálózat segítségével történik. Hollandiában, az említett hálózat tevékenységét az Automobiles Peugeot SA által teljes mértékben ellenőrzött importőr látja el, nevezetesen a PNE, amelynek székhelye a hollandiai Utrechtben található. |
| --- | --- |

(2)

A Peugeot SA (továbbiakban: PSA) a második legnagyobb európai gépjárműgyártó, 2002-ben piaci részesedése 15,5 % volt (személygépkocsik és könnyű haszongépjárművek). A PSA a Peugeot és Citroën márkákat foglalja magában. Az Automobiles Peugeot SA általános gépjárműgyártó vállalat, a PSA teljes tulajdonú leányvállalata, és Peugeot márkanév alatt fejleszt, gyárt és forgalmaz gépjárműveket. A termékek forgalmazása és a szolgáltatások biztosítása mind a huszonöt tagállamban nemzeti kiskereskedelmi hálózat segítségével történik. Hollandiában, az említett hálózat tevékenységét az Automobiles Peugeot SA által teljes mértékben ellenőrzött importőr látja el, nevezetesen a PNE, amelynek székhelye a hollandiai Utrechtben található.

| (3) | A hollandiai Peugeot-hálózat márkakereskedőkből és viszonteladókból áll, akik szerződéses viszonyban vannak az említett hálózattal. 1995 és 2003 között a hollandiai Peugeot-hálózat márkakereskedőinek és viszonteladóinak száma jelentősen csökkent. |
| --- | --- |

(3)

A hollandiai Peugeot-hálózat márkakereskedőkből és viszonteladókból áll, akik szerződéses viszonyban vannak az említett hálózattal. 1995 és 2003 között a hollandiai Peugeot-hálózat márkakereskedőinek és viszonteladóinak száma jelentősen csökkent.

1.2.1.2.   Az érintett piac

| (4) | A személygépkocsik piaca több szegmensre osztható. A versenykorlátozás, amint ez a határozatban áll, olyan szándékos korlátozás, amely nemcsak abban az esetben tekinthető jelentősnek, ha a piacot minden egyes szegmense szerint külön-külön vizsgáljuk, hanem akkor is, ha azt tételezzük fel, hogy az eset szempontjából egy szignifikáns szegmens, valamint a két másik szomszédos szegmens metszik egymást, aminek következtében jelentős piac alakul ki, illetve akkor is erre az eredményre jutunk, ha úgy véljük, hogy a jelentős piac az említett szegmensek összegéből tevődik össze. Nincs tehát arra szükség, hogy végleges határozat szülessen azokról a szegmensekről, amelyeket úgy kell tekinteni, mintha az érintett piachoz tartoznának, sem úgy elintézni a kérdést, hogy a személygépkocsik piaca alatt vajon a Közösség egészét kell érteni, vagy minden tagállam egy külön, földrajzilag elkülönült piacot képez. |
| --- | --- |

(4)

A személygépkocsik piaca több szegmensre osztható. A versenykorlátozás, amint ez a határozatban áll, olyan szándékos korlátozás, amely nemcsak abban az esetben tekinthető jelentősnek, ha a piacot minden egyes szegmense szerint külön-külön vizsgáljuk, hanem akkor is, ha azt tételezzük fel, hogy az eset szempontjából egy szignifikáns szegmens, valamint a két másik szomszédos szegmens metszik egymást, aminek következtében jelentős piac alakul ki, illetve akkor is erre az eredményre jutunk, ha úgy véljük, hogy a jelentős piac az említett szegmensek összegéből tevődik össze. Nincs tehát arra szükség, hogy végleges határozat szülessen azokról a szegmensekről, amelyeket úgy kell tekinteni, mintha az érintett piachoz tartoznának, sem úgy elintézni a kérdést, hogy a személygépkocsik piaca alatt vajon a Közösség egészét kell érteni, vagy minden tagállam egy külön, földrajzilag elkülönült piacot képez.

| (5) | 1995 és 2002 között, az évenként bejegyzett új személygépkocsik száma az Európai Unióban és az Európai Gazdasági Térségben 12 034 316-ről 14 398 718-ra emelkedett. Egyedül a Peugeot márkát tekintve, 1995-ben 861 696 és 2002-ben 1 277 738 hasonló márkájú gépkocsit jegyeztek be, ami azt jelenti, hogy az Európai Unióban a márkákat tekintve a Peugeot a hatodik helyről a harmadik helyre lépett elő, 1995-ös 7,2 %-os piaci részesedése 2002-ben 8,9 %-ra nőtt (2). A Peugeot piaci részesedése Hollandiában is erős és folyamatos volt, 1997-ben a részesedés 6,5 % volt, ami 2003-ra 10,7 %-ra nőtt a személygépkocsikat illetően. |
| --- | --- |

(5)

1995 és 2002 között, az évenként bejegyzett új személygépkocsik száma az Európai Unióban és az Európai Gazdasági Térségben 12 034 316-ről 14 398 718-ra emelkedett. Egyedül a Peugeot márkát tekintve, 1995-ben 861 696 és 2002-ben 1 277 738 hasonló márkájú gépkocsit jegyeztek be, ami azt jelenti, hogy az Európai Unióban a márkákat tekintve a Peugeot a hatodik helyről a harmadik helyre lépett elő, 1995-ös 7,2 %-os piaci részesedése 2002-ben 8,9 %-ra nőtt (2). A Peugeot piaci részesedése Hollandiában is erős és folyamatos volt, 1997-ben a részesedés 6,5 % volt, ami 2003-ra 10,7 %-ra nőtt a személygépkocsikat illetően.

1.2.2.   Az érintett megállapodás

| (6) | A határozat a kizárólagos és szelektív forgalmazásra vonatkozó megállapodások keretében végrehajtott, a Peugeot és a hollandiai márkakereskedők együttműködése kapcsán megvalósult jogsértésre vonatkozik. Az említett jogsértés két specifikus intézkedésre épült, amelyek alkalmasak voltak a párhuzamos kereskedelmi tevékenység korlátozására: a márkakereskedők olyan díjazási rendszere, amely az eladott gépjárművek rendeltetési helyétől függött, valamint az azokra a márkakereskedőkre gyakorolt nyomás, akik külföldre adtak el. |
| --- | --- |

(6)

A határozat a kizárólagos és szelektív forgalmazásra vonatkozó megállapodások keretében végrehajtott, a Peugeot és a hollandiai márkakereskedők együttműködése kapcsán megvalósult jogsértésre vonatkozik. Az említett jogsértés két specifikus intézkedésre épült, amelyek alkalmasak voltak a párhuzamos kereskedelmi tevékenység korlátozására: a márkakereskedők olyan díjazási rendszere, amely az eladott gépjárművek rendeltetési helyétől függött, valamint az azokra a márkakereskedőkre gyakorolt nyomás, akik külföldre adtak el.

1.2.2.1.   Diszkriminatív jutalékrendszer

| (7) | A márkakereskedők díjazása Hollandiában egyrészt egy állandó részből (a számlán szereplő árrésből (3)), másrészt a márkakereskedő által elért eredményből tevődik össze (illetve a jutalék (4)), amire a márkakereskedőnek azért van szüksége, hogy tevékenysége haszonnal járjon. Az említett jutalékot a holland márkakereskedő ugyanis csak abban az esetben kaphatta meg, ha az általa eladott gépkocsikat a saját tagállamában jegyezték be. A Peugeot által kialakított rendszer két fázist különböztetett meg a jutalékok elosztására vonatkozóan: a jutalékhoz jutás jogát egy, a tevékenység kezdetén meghatározott célkitűzés megvalósításának növekedését mutató skálához kötötték, ahol a célkitűzés azt jelentette, hogy a márkakereskedő a saját területére adjon el gépkocsikat Később, amikor az eladásokra vonatkozó célkitűzést elérték, az így megszerzett jutalék kifizetése is a márkakereskedő a saját területén eladott gépkocsik száma alapján történt. A gépkocsi a tagállam területén történő bejegyzése az Automobiles Peugeot SA részéről részben (1) az eladásra vonatkozó célkitűzéssel kapcsolatos elvárás volt, ami biztosította a jogot a jutalékból történő részesedésre és gépkocsinkénti árengedmény szintjének meghatározására; valamint (2) az Automobiles Peugeot által eladott minden olyan gépkocsi azonosítására, amely részesülhet az említett díjazásból (a jutalékok kifizetése). |
| --- | --- |

(7)

A márkakereskedők díjazása Hollandiában egyrészt egy állandó részből (a számlán szereplő árrésből (3)), másrészt a márkakereskedő által elért eredményből tevődik össze (illetve a jutalék (4)), amire a márkakereskedőnek azért van szüksége, hogy tevékenysége haszonnal járjon. Az említett jutalékot a holland márkakereskedő ugyanis csak abban az esetben kaphatta meg, ha az általa eladott gépkocsikat a saját tagállamában jegyezték be. A Peugeot által kialakított rendszer két fázist különböztetett meg a jutalékok elosztására vonatkozóan: a jutalékhoz jutás jogát egy, a tevékenység kezdetén meghatározott célkitűzés megvalósításának növekedését mutató skálához kötötték, ahol a célkitűzés azt jelentette, hogy a márkakereskedő a saját területére adjon el gépkocsikat Később, amikor az eladásokra vonatkozó célkitűzést elérték, az így megszerzett jutalék kifizetése is a márkakereskedő a saját területén eladott gépkocsik száma alapján történt. A gépkocsi a tagállam területén történő bejegyzése az Automobiles Peugeot SA részéről részben (1) az eladásra vonatkozó célkitűzéssel kapcsolatos elvárás volt, ami biztosította a jogot a jutalékból történő részesedésre és gépkocsinkénti árengedmény szintjének meghatározására; valamint (2) az Automobiles Peugeot által eladott minden olyan gépkocsi azonosítására, amely részesülhet az említett díjazásból (a jutalékok kifizetése).

| (8) | Az 1997. január 1-je és 1999. december 31-e közötti időszakban, az Automobiles Peugeot SA a márkakereskedők olyan díjazási rendszerét alkalmazta, ahol a márkakereskedők az 1997. január 1-je után Hollandiában bejegyzésre került személygépkocsik eladásáért a jutalmazásukon felül kiegészítő átalánydíjat kaptak („jutalék” és „szuperjutalék”). Ezt követően, 2000. január 1-jétől2003. október 1-jéig az Automobiles Peugeot SA az árrés egyik alkotóeleme változónak nyilvánítása céljából módosította a márkareskedők díjazási rendszerét, továbbra is megőrizvén annak a márkakereskedőnek járó mennyiségi jutalék után járó összeget, aki teljesítette a Peugeot márkájú gépkocsik Hollandiában történő bejegyzésére vonatkozó célkitűzést. A mennyiségijutalék-rendszer elve kis mértékben változott az említett két időszak alatt. Ami a jutalékok kifizetését illeti, a márkakereskedőket csoportokba sorolták, annak megfelelően, hogy célkitűzésük mennyi személygépkocsi eladására vonatkozott. A jutalékot a gépkocsi típusa, a márkakereskedő kategóriája és a kitűzött cél megvalósítási százaléka figyelembevételével határozták meg. |
| --- | --- |

(8)

Az 1997. január 1-je és 1999. december 31-e közötti időszakban, az Automobiles Peugeot SA a márkakereskedők olyan díjazási rendszerét alkalmazta, ahol a márkakereskedők az 1997. január 1-je után Hollandiában bejegyzésre került személygépkocsik eladásáért a jutalmazásukon felül kiegészítő átalánydíjat kaptak („jutalék” és „szuperjutalék”). Ezt követően, 2000. január 1-jétől2003. október 1-jéig az Automobiles Peugeot SA az árrés egyik alkotóeleme változónak nyilvánítása céljából módosította a márkareskedők díjazási rendszerét, továbbra is megőrizvén annak a márkakereskedőnek járó mennyiségi jutalék után járó összeget, aki teljesítette a Peugeot márkájú gépkocsik Hollandiában történő bejegyzésére vonatkozó célkitűzést. A mennyiségijutalék-rendszer elve kis mértékben változott az említett két időszak alatt. Ami a jutalékok kifizetését illeti, a márkakereskedőket csoportokba sorolták, annak megfelelően, hogy célkitűzésük mennyi személygépkocsi eladására vonatkozott. A jutalékot a gépkocsi típusa, a márkakereskedő kategóriája és a kitűzött cél megvalósítási százaléka figyelembevételével határozták meg.

| (9) | 1997-től kezdődően, a márkakereskedők részére készített, az új jutalékrendszer végrehajtásáról szóló éves körlevelek előírták, amit egyéb bizonyítékok is megerősítenek, hogy csak azok után a gépkocsik után fizessenek jutalékot, amelyeket Hollandiában jegyeztek be. |
| --- | --- |

(9)

1997-től kezdődően, a márkakereskedők részére készített, az új jutalékrendszer végrehajtásáról szóló éves körlevelek előírták, amit egyéb bizonyítékok is megerősítenek, hogy csak azok után a gépkocsik után fizessenek jutalékot, amelyeket Hollandiában jegyeztek be.

1.2.2.2.   A márkakereskedőkre gyakorolt nyomás

| (10) | A második említett intézkedés az Automobiles Peugeot SA által a márkakereskedőkre gyakorolt nyomás volt, ami a márkakereskedők közvetlen megkeresése révén, illetve a szállítások csökkentésére irányuló fenyegetések révén hozzájárult a diszkriminatív jutalékrendszer megerősítéséhez; olyan eljárásokról van szó, amelyeket nyilvánvalóan a külföldre történő eladások korlátozására fejlesztettek ki. |
| --- | --- |

(10)

A második említett intézkedés az Automobiles Peugeot SA által a márkakereskedőkre gyakorolt nyomás volt, ami a márkakereskedők közvetlen megkeresése révén, illetve a szállítások csökkentésére irányuló fenyegetések révén hozzájárult a diszkriminatív jutalékrendszer megerősítéséhez; olyan eljárásokról van szó, amelyeket nyilvánvalóan a külföldre történő eladások korlátozására fejlesztettek ki.

| (11) | Helyénvaló megjegyezni, hogy az Automobiles Peugeot SA a gépkocsik Hollandiából történő kivitelének korlátozására irányuló stratégiája ismert volt a forgalmazási hálózat dolgozói előtt, hiszen az importőrrel való háromszori találkozásuk során ki is jelentették, hogy a célkitűzésekkel egyetértenek; hosszú távon attól tartottak, hogy a gépkocsik külföldre történő eladása miatt kevesebb nyereséget kapnak. Mindamellett a Peugeot ügyelt arra, hogy a hollandiai hálózat tagjai összehangoltan cselekedjenek, az így kialakult fegyelem biztosítása érdekében külföldre történő eladás esetén az importőr közvetlen fenyegetésekkel és szállítási korlátozásokkal lépett fel. |
| --- | --- |

(11)

Helyénvaló megjegyezni, hogy az Automobiles Peugeot SA a gépkocsik Hollandiából történő kivitelének korlátozására irányuló stratégiája ismert volt a forgalmazási hálózat dolgozói előtt, hiszen az importőrrel való háromszori találkozásuk során ki is jelentették, hogy a célkitűzésekkel egyetértenek; hosszú távon attól tartottak, hogy a gépkocsik külföldre történő eladása miatt kevesebb nyereséget kapnak. Mindamellett a Peugeot ügyelt arra, hogy a hollandiai hálózat tagjai összehangoltan cselekedjenek, az így kialakult fegyelem biztosítása érdekében külföldre történő eladás esetén az importőr közvetlen fenyegetésekkel és szállítási korlátozásokkal lépett fel.

| (12) | Első lépésben a PNE a külföldre történő eladás korlátozása érdekében esetenkénti beavatkozással néhány márkakereskedőre közvetlenül gyakorolt nyomást. A PNE az említett nyomást nevezetesen az Account Managers Dealernet (AMD) – számlavezetők kereskedői hálózatta (a továbbiakban: SZKH) – segítségével gyakorolta, akik az importőr gépkocsijainak eladásával foglalkozó személyzethez tartoztak. Az említett SZKH által végrehajtott ellenőrzési jelentések egyikében megemlítik a külföldön élő vásárlók részére történő eladásokat. A határozatban aláhúzott, az említett SZKH által elkészített megjegyzéseknek csak akkor van értelmük, ha az Automobiles Peugeot SA szempontjából a külföldre történő eladások rendkívüli jelleggel bírtak. Más példák is megerősítik az ugyanabból a célból gyakorolt nyomást, de ezek végrehajtásához nem vették igénybe az SZKH-kat. 1997 és 2001 között nyolc márkakereskedő esetében fordult elő közvetlen beavatkozás. |
| --- | --- |

(12)

Első lépésben a PNE a külföldre történő eladás korlátozása érdekében esetenkénti beavatkozással néhány márkakereskedőre közvetlenül gyakorolt nyomást. A PNE az említett nyomást nevezetesen az Account Managers Dealernet (AMD) – számlavezetők kereskedői hálózatta (a továbbiakban: SZKH) – segítségével gyakorolta, akik az importőr gépkocsijainak eladásával foglalkozó személyzethez tartoztak. Az említett SZKH által végrehajtott ellenőrzési jelentések egyikében megemlítik a külföldön élő vásárlók részére történő eladásokat. A határozatban aláhúzott, az említett SZKH által elkészített megjegyzéseknek csak akkor van értelmük, ha az Automobiles Peugeot SA szempontjából a külföldre történő eladások rendkívüli jelleggel bírtak. Más példák is megerősítik az ugyanabból a célból gyakorolt nyomást, de ezek végrehajtásához nem vették igénybe az SZKH-kat. 1997 és 2001 között nyolc márkakereskedő esetében fordult elő közvetlen beavatkozás.

| (13) | Második lépésben, 1997-től az említett nyomások a szállítások korlátozására vonatkozó fenyegetések formájában is jelentkeztek, különösen a legnagyobb számban exportált típusok esetében, mint például a 806-os. Az 1997-es pénzügyi évben bizonyos típusú személygépkocsik, mint például a 406-os Airline és a 106-os Accent kizárólagosan a holland piac számára volt lefoglalva: az említett típusok exportra történő eladása elítélendő cselekedetnek számított, amiért a márkakereskedő felelősséggel tartozott. A szállítás korlátozására vonatkozó fenyegetések, amit esetenkénti korlátozás követett, különösen a 306 Estate típusra vonatkoztak. Több értekezlet jegyzőkönyvében előfordul, hogy 1999-től a Hollandiai Márkakereskedők Egyesülete (továbbiakban: HME) is támogatott olyan intézkedéseket, amelyek bizonyos típusok behozatalának korlátozására vonatkoztak, valamint olyanokat, amelyek a legnagyobb mennyiségben külföldre kerülő típusok eladásának beszüntetését célozták. Ezenkívül, 1998-ban, az ország nyugati részében működő márkakereskedők elhatározták, hogy a 206-os típus külföldre történő eladását beszüntetik. |
| --- | --- |

(13)

Második lépésben, 1997-től az említett nyomások a szállítások korlátozására vonatkozó fenyegetések formájában is jelentkeztek, különösen a legnagyobb számban exportált típusok esetében, mint például a 806-os. Az 1997-es pénzügyi évben bizonyos típusú személygépkocsik, mint például a 406-os Airline és a 106-os Accent kizárólagosan a holland piac számára volt lefoglalva: az említett típusok exportra történő eladása elítélendő cselekedetnek számított, amiért a márkakereskedő felelősséggel tartozott. A szállítás korlátozására vonatkozó fenyegetések, amit esetenkénti korlátozás követett, különösen a 306 Estate típusra vonatkoztak. Több értekezlet jegyzőkönyvében előfordul, hogy 1999-től a Hollandiai Márkakereskedők Egyesülete (továbbiakban: HME) is támogatott olyan intézkedéseket, amelyek bizonyos típusok behozatalának korlátozására vonatkoztak, valamint olyanokat, amelyek a legnagyobb mennyiségben külföldre kerülő típusok eladásának beszüntetését célozták. Ezenkívül, 1998-ban, az ország nyugati részében működő márkakereskedők elhatározták, hogy a 206-os típus külföldre történő eladását beszüntetik.

2.   JOGI ÉRTÉKELÉS

2.1.   Az érintett intézkedésekre vonatkozó megállapodás

| (14) | Az Automobiles Peugeot SA által az export eladások és a márkán belüli verseny korlátozása érdekében elfogadott intézkedések nem eredményeztek egyoldalú magatartást. Az említett intézkedések épp ellenkezőleg a Szerződés 81. cikke (1) bekezdésének hatálya alá esnek. Az említett intézkedések bekerültek egyrészt az Automobiles Peugeot SA, másrészt a szelektív és kizárólagos holland forgalmazási hálózatokhoz tartozó márkakereskedők szerződéses kapcsolataiba, amelynek célja Peugeot gépkocsik, valamint a szerződésben szereplő egyéb áruk eladása volt. |
| --- | --- |

(14)

Az Automobiles Peugeot SA által az export eladások és a márkán belüli verseny korlátozása érdekében elfogadott intézkedések nem eredményeztek egyoldalú magatartást. Az említett intézkedések épp ellenkezőleg a Szerződés 81. cikke (1) bekezdésének hatálya alá esnek. Az említett intézkedések bekerültek egyrészt az Automobiles Peugeot SA, másrészt a szelektív és kizárólagos holland forgalmazási hálózatokhoz tartozó márkakereskedők szerződéses kapcsolataiba, amelynek célja Peugeot gépkocsik, valamint a szerződésben szereplő egyéb áruk eladása volt.

| (15) | A szóban forgó ügyben és ami a diszkriminatív jutalékot illeti, az Automobiles Peugeot SA és a holland hálózat tagjai között megegyezés jött létre. A Peugeot-hálózat 1997 és 2003 közötti működésére szolgáló intézkedések gyakorlati végrehajtásából megállapítható, hogy a Peugeot hollandiai márkakereskedői hallgatólagoson beleegyeztek a feltételekbe, tehát minden egyes eladás szándékosan történt (5). |
| --- | --- |

(15)

A szóban forgó ügyben és ami a diszkriminatív jutalékot illeti, az Automobiles Peugeot SA és a holland hálózat tagjai között megegyezés jött létre. A Peugeot-hálózat 1997 és 2003 közötti működésére szolgáló intézkedések gyakorlati végrehajtásából megállapítható, hogy a Peugeot hollandiai márkakereskedői hallgatólagoson beleegyeztek a feltételekbe, tehát minden egyes eladás szándékosan történt (5).

| (16) | Ami a márkakereskedőkre gyakorolt nyomást illeti, az Automobiles Peugeot SA a márkakereskedők hollandiai egyesülete segítségével (MHE) felhívást intézett a hollandiai márkakereskedőihez, azzal a céllal, hogy legalább 1997-től (Hollandián kívüli) más tagállamokba történő gépkocsieladások csökkentésére szolgáló fegyelmi rendszert vezessben be. Továbbá, a márkakereskedőkre gyakorolt nyomás időszakai, amint az a határozatban le van írva, azt mutatják, hogy az Automobiles Peugeot SA által a márkakereskedőkhöz intézett felhívás annak a biztosítására szolgált, hogy a márkakereskedők Hollandián kívülre történő gépkocsieladása megőrizze rendkívüli jellegét, ehhez, mint elvhez a hálózat minden tagja beleegyezését adta, esetenkénti beavatkozás jogának fenntartásával, aminek segítségével a gyártónak sikerült a fegyelmet megőriznie. |
| --- | --- |

(16)

Ami a márkakereskedőkre gyakorolt nyomást illeti, az Automobiles Peugeot SA a márkakereskedők hollandiai egyesülete segítségével (MHE) felhívást intézett a hollandiai márkakereskedőihez, azzal a céllal, hogy legalább 1997-től (Hollandián kívüli) más tagállamokba történő gépkocsieladások csökkentésére szolgáló fegyelmi rendszert vezessben be. Továbbá, a márkakereskedőkre gyakorolt nyomás időszakai, amint az a határozatban le van írva, azt mutatják, hogy az Automobiles Peugeot SA által a márkakereskedőkhöz intézett felhívás annak a biztosítására szolgált, hogy a márkakereskedők Hollandián kívülre történő gépkocsieladása megőrizze rendkívüli jellegét, ehhez, mint elvhez a hálózat minden tagja beleegyezését adta, esetenkénti beavatkozás jogának fenntartásával, aminek segítségével a gyártónak sikerült a fegyelmet megőriznie.

2.2.   A két intézkedésre vonatkozó jogsértés tárgya

| (17) | Az Automobiles Peugeot SA és a PNE olyan stratégiát alakított ki, amely a Hollandiából külföldre történő gépkocsieladás csökkentésére irányult. Az említett stratégia, amit a márkakereskedők beleegyezésével és a HME együttműködésével, valamint a stratégiát alkotó minden más intézkedés figyelembevételével hajtottak végre, a verseny korlátozását eredményezte a 81. cikk (1) bekezdésének értelmében. |
| --- | --- |

(17)

Az Automobiles Peugeot SA és a PNE olyan stratégiát alakított ki, amely a Hollandiából külföldre történő gépkocsieladás csökkentésére irányult. Az említett stratégia, amit a márkakereskedők beleegyezésével és a HME együttműködésével, valamint a stratégiát alkotó minden más intézkedés figyelembevételével hajtottak végre, a verseny korlátozását eredményezte a 81. cikk (1) bekezdésének értelmében.

2.2.1.   Diszkriminatív jutalék a kivitel megfékezésére

| (18) | Az Automobiles Peugeot SA a kifogásokra vonatkozó válaszában azt emelte ki, hogy a Hollandiában létrehozott mennyiségi jutalék a verseny elősegítésére szolgált, és „egyetlen és nyilvánvaló” célja a márkakereskedők motiválása volt, jutalék formájában biztosítván számukra a szükséges gazdasági ösztönzőket, azért, hogy erejük legjavát a szerződésben meghatározott területre történő eladásokra összpontosítsák, és ezáltal az Automobiles Peugeot SA hollandiai piaci részesedését növeljék. |
| --- | --- |

(18)

Az Automobiles Peugeot SA a kifogásokra vonatkozó válaszában azt emelte ki, hogy a Hollandiában létrehozott mennyiségi jutalék a verseny elősegítésére szolgált, és „egyetlen és nyilvánvaló” célja a márkakereskedők motiválása volt, jutalék formájában biztosítván számukra a szükséges gazdasági ösztönzőket, azért, hogy erejük legjavát a szerződésben meghatározott területre történő eladásokra összpontosítsák, és ezáltal az Automobiles Peugeot SA hollandiai piaci részesedését növeljék.

| (19) | Ilyen körülmények között, helyénvaló megjegyezni, hogy a határozat nem vonja kétségbe a gyártónak azt a jogát, hogy a különböző nemzeti piacok követelményeinek megfelelően alakítsa ki kereskedelmi politikáját a legnagyobb piaci részesedés elérése céljából. A határozat valójában a gyártónak azt a jogát sem kifogásolja, hogy a kitűzött eladások célkitűzéseire vonatkozólag megegyezzen a megvalósítandó eladások nagyságáról a szerződésben meghatározott területen, sem azt jogát, hogy a megfelelő ösztönző intézkedéseket hozzon nevezetesen járulék formájában a teljesítményre alapozva abból a célból, hogy márkakereskedőit a számukra kijelölt területen történő eladások növelésére késztesse. A márkák közötti verseny erősítsének lehetősége tulajdonképpen – explicit módon – az 1475/95/EK bizottsági rendeletben (6) (mentességi rendelet) elő volt írva. |
| --- | --- |

(19)

Ilyen körülmények között, helyénvaló megjegyezni, hogy a határozat nem vonja kétségbe a gyártónak azt a jogát, hogy a különböző nemzeti piacok követelményeinek megfelelően alakítsa ki kereskedelmi politikáját a legnagyobb piaci részesedés elérése céljából. A határozat valójában a gyártónak azt a jogát sem kifogásolja, hogy a kitűzött eladások célkitűzéseire vonatkozólag megegyezzen a megvalósítandó eladások nagyságáról a szerződésben meghatározott területen, sem azt jogát, hogy a megfelelő ösztönző intézkedéseket hozzon nevezetesen járulék formájában a teljesítményre alapozva abból a célból, hogy márkakereskedőit a számukra kijelölt területen történő eladások növelésére késztesse. A márkák közötti verseny erősítsének lehetősége tulajdonképpen – explicit módon – az 1475/95/EK bizottsági rendeletben (6) (mentességi rendelet) elő volt írva.

| (20) | 1997 januárjától a márkakereskedőknek eljuttatatott éves körlevelek az új típusú jutalékok végrehajtására vonatkozóan előírták, amit más tények is bizonyítanak, hogy jutalék csak azon személygépkocsik után járt, amelyeket Hollandia terültén jegyeztek be. Következésképpen, minden márkakereskedő, aki teljesen megfelelt az eladásra vonatkozó területi követelményeknek, és következésképpen joga volt jutalékot kapni, azt tapasztalta, hogy a nem Hollandiában letelepedett vásárlóknak eladott gépkocsik után nem kapott jutalékot. Egy ilyen rendszer, amelyet ha tényleges működése szempontjából nézünk, túllépte azt a határt, ami szükséges szükséges volt ahhoz, hogy a hollandiai márkakereskedők erőfeszítéseik legjavát a szerződésben meghatározott területre történő eladásokra koncentrálják. Az említett rendszer alkalmas volt arra, hogy az 1475/95/EK rendeletben megállapított korlátozások egyikét megvalósítsa, és a 6. cikk (1) bekezdésének 8. pontját megsértse, aminek értelmében a mentesség nem alkalmazható, „ha a szállító objektív ok nélkül olyan díjazásban részesíti a viszonteladó kereskedőket, amelyet a viszonteladás során értékesített gépjárművek rendeltetési helye vagy a vásárlók lakhelye alapján számít ki”. Ezen túlmenően, a PNE alig hagyott lehetőséget a márkakereskedőknek arra, hogy megkerüljék a rendszert, mivel összevetette a márkakereskedők által a hálózattal kapcsolatot tartó (DIALOG) szoftverbe bevitt, a megrendelésre vonatkozó információkat a bejegyzésekkel foglalkozó nemzeti hatóságoktól kapott információkkal. |
| --- | --- |

(20)

1997 januárjától a márkakereskedőknek eljuttatatott éves körlevelek az új típusú jutalékok végrehajtására vonatkozóan előírták, amit más tények is bizonyítanak, hogy jutalék csak azon személygépkocsik után járt, amelyeket Hollandia terültén jegyeztek be. Következésképpen, minden márkakereskedő, aki teljesen megfelelt az eladásra vonatkozó területi követelményeknek, és következésképpen joga volt jutalékot kapni, azt tapasztalta, hogy a nem Hollandiában letelepedett vásárlóknak eladott gépkocsik után nem kapott jutalékot. Egy ilyen rendszer, amelyet ha tényleges működése szempontjából nézünk, túllépte azt a határt, ami szükséges szükséges volt ahhoz, hogy a hollandiai márkakereskedők erőfeszítéseik legjavát a szerződésben meghatározott területre történő eladásokra koncentrálják. Az említett rendszer alkalmas volt arra, hogy az 1475/95/EK rendeletben megállapított korlátozások egyikét megvalósítsa, és a 6. cikk (1) bekezdésének 8. pontját megsértse, aminek értelmében a mentesség nem alkalmazható, „ha a szállító objektív ok nélkül olyan díjazásban részesíti a viszonteladó kereskedőket, amelyet a viszonteladás során értékesített gépjárművek rendeltetési helye vagy a vásárlók lakhelye alapján számít ki”. Ezen túlmenően, a PNE alig hagyott lehetőséget a márkakereskedőknek arra, hogy megkerüljék a rendszert, mivel összevetette a márkakereskedők által a hálózattal kapcsolatot tartó (DIALOG) szoftverbe bevitt, a megrendelésre vonatkozó információkat a bejegyzésekkel foglalkozó nemzeti hatóságoktól kapott információkkal.

| (21) | Az Automobiles Peugeot SA a kifogásokra vonatkozó válaszában egyébként kétségbe vonta az említett intézkedés hatékonyságát, azt hangsúlyozván, hogy a jutalék összege túl kicsi volt ahhoz, hogy annak elmaradása elvegye a márkakereskedők kedvét attól, hogy külföldre adjanak el. |
| --- | --- |

(21)

Az Automobiles Peugeot SA a kifogásokra vonatkozó válaszában egyébként kétségbe vonta az említett intézkedés hatékonyságát, azt hangsúlyozván, hogy a jutalék összege túl kicsi volt ahhoz, hogy annak elmaradása elvegye a márkakereskedők kedvét attól, hogy külföldre adjanak el.

| (22) | Helyénvaló felhívni a figyelmet egyrészt az Automobiles Peugeot SA által benyújtott védelem önmagának ellentmondó jellegére. Az Automobiles Peugeot SA egyrészről azt emeli ki, hogy az 1997 és 2003 között alkalmazott jutalék mennyisége túl kevés volt ahhoz, hogy befolyásolhatta volna a márkakereskedők magatartását. Másrészt, az Automobiles Peugeot SA hangsúlyozza, hogy az említett rendszer és különösen az eladási feltételeket teljesítő márkakereskedők számára engedélyezett árengedmény szintje nélkülözhetetlen volt a megfelelő gazdasági ösztönzések biztosítására, abból a célból, hogy a márkakereskedők erőfeszítéseik legjavát a szerződésben meghatározott területre történő eladásokra összpontosítsák. Ezenkívül, a vizsgálat folyamán összegyűjtött bizonyítékok hitelesítik a kifogásokat az intézkedések hatásának jelentőségét illetően, mivel azt bizonyítják, hogy a jutalék az említett időszak teljes időtartama alatt fontos volt, és annak elvesztése az exportra történő eladások esetében jelentős hatással volt a márkakereskedők azon érdekére, hogy külföldi fogyasztóknak adjanak el. |
| --- | --- |

(22)

Helyénvaló felhívni a figyelmet egyrészt az Automobiles Peugeot SA által benyújtott védelem önmagának ellentmondó jellegére. Az Automobiles Peugeot SA egyrészről azt emeli ki, hogy az 1997 és 2003 között alkalmazott jutalék mennyisége túl kevés volt ahhoz, hogy befolyásolhatta volna a márkakereskedők magatartását. Másrészt, az Automobiles Peugeot SA hangsúlyozza, hogy az említett rendszer és különösen az eladási feltételeket teljesítő márkakereskedők számára engedélyezett árengedmény szintje nélkülözhetetlen volt a megfelelő gazdasági ösztönzések biztosítására, abból a célból, hogy a márkakereskedők erőfeszítéseik legjavát a szerződésben meghatározott területre történő eladásokra összpontosítsák. Ezenkívül, a vizsgálat folyamán összegyűjtött bizonyítékok hitelesítik a kifogásokat az intézkedések hatásának jelentőségét illetően, mivel azt bizonyítják, hogy a jutalék az említett időszak teljes időtartama alatt fontos volt, és annak elvesztése az exportra történő eladások esetében jelentős hatással volt a márkakereskedők azon érdekére, hogy külföldi fogyasztóknak adjanak el.

2.2.2.   Az export megfékezésére gyakorolt nyomás mint bizonyíték a Peugeot cég szándékára

| (23) | 1997-től egy közelebbi időszakaszig, 2001-ig, az Automobiles Peugeot SA esetenként azzal a céllal avatkozott be a holland márkakereskedők munkájába, hogy azokat lebeszélje a Közösség más tagállamában élő végső fogyasztóknak történő gépkocsieladásról. A holland márkakereskedőkre gyakorolt nyomás, mint a külföldre történő eladás esetén a diszkriminált díjazás része, arra szolgált, hogy fékezze meg a határokon átnyúló gépkocsieladást a hollandiai és más tagállamok márkakereskedői között, abból a célból, hogy a holland piacot válassza szét az Európai Közösség többi piacától. Az említett stratégia keretében kell értékelni azokat a dokumentumokat, melyeket a márkakereskedőkre gyakorolt nyomásra vonatkozóan csatoltak a dokumentumhoz. |
| --- | --- |

(23)

1997-től egy közelebbi időszakaszig, 2001-ig, az Automobiles Peugeot SA esetenként azzal a céllal avatkozott be a holland márkakereskedők munkájába, hogy azokat lebeszélje a Közösség más tagállamában élő végső fogyasztóknak történő gépkocsieladásról. A holland márkakereskedőkre gyakorolt nyomás, mint a külföldre történő eladás esetén a diszkriminált díjazás része, arra szolgált, hogy fékezze meg a határokon átnyúló gépkocsieladást a hollandiai és más tagállamok márkakereskedői között, abból a célból, hogy a holland piacot válassza szét az Európai Közösség többi piacától. Az említett stratégia keretében kell értékelni azokat a dokumentumokat, melyeket a márkakereskedőkre gyakorolt nyomásra vonatkozóan csatoltak a dokumentumhoz.

2.3.   Az intézkedések kihatásának jelentősége és számadatokban történő kifejezése

| (24) | Helyénvaló azonnal kiemelni, hogy az adott esetben, Hollandia tekintetében, 1997-től a párhuzamos export csökkenése állapítható meg, ami egybeesik a díjazási rendszer végrehajtási időszakával. Az Automobiles Peugeot SA a kifogásokra vonatkozó válaszában az említett csökkenést nem a bírált díjazási rendszernek tudja be, hanem annak az „alapvető szerepnek”, amit az árak különbségének csökkenése okozott. Az említett állításnak azonban több tényező ellentmond. |
| --- | --- |

(24)

Helyénvaló azonnal kiemelni, hogy az adott esetben, Hollandia tekintetében, 1997-től a párhuzamos export csökkenése állapítható meg, ami egybeesik a díjazási rendszer végrehajtási időszakával. Az Automobiles Peugeot SA a kifogásokra vonatkozó válaszában az említett csökkenést nem a bírált díjazási rendszernek tudja be, hanem annak az „alapvető szerepnek”, amit az árak különbségének csökkenése okozott. Az említett állításnak azonban több tényező ellentmond.

| (25) | Elsőször, nem állapítható meg, hogy az árak az említett időszak alatt a Közösség viszonylatában jelentős mértékben változtak. |
| --- | --- |

(25)

Elsőször, nem állapítható meg, hogy az árak az említett időszak alatt a Közösség viszonylatában jelentős mértékben változtak.

| (26) | Másodszor, egy 2002-ből származó PNE belső jelentés számszerűsítette a díjazási rendszer hatását a párhuzamos kereskedelemre, mivel egy, a nem letelepedett végső felhasználóknak történő kiegészítő eladásokat figyelembe vevő becslést állított fel az előző évhez képest, amit akkor érhettek volna el, ha az exportra eladott gépjárművek után 2003-ban jutalékot fizettek volna. |
| --- | --- |

(26)

Másodszor, egy 2002-ből származó PNE belső jelentés számszerűsítette a díjazási rendszer hatását a párhuzamos kereskedelemre, mivel egy, a nem letelepedett végső felhasználóknak történő kiegészítő eladásokat figyelembe vevő becslést állított fel az előző évhez képest, amit akkor érhettek volna el, ha az exportra eladott gépjárművek után 2003-ban jutalékot fizettek volna.

| (27) | Harmadsorban, ami a márkakereskedőkre gyakorolt nyomást illeti, összesen 22 francia fogyasztó nyújtott be panaszt a Bizottsághoz a Peugeot cég fenyegetéseivel összefüggő szállítási késedelmek miatt. |
| --- | --- |

(27)

Harmadsorban, ami a márkakereskedőkre gyakorolt nyomást illeti, összesen 22 francia fogyasztó nyújtott be panaszt a Bizottsághoz a Peugeot cég fenyegetéseivel összefüggő szállítási késedelmek miatt.

3.   PÉNZBÍRSÁG

| (28) | A Bizottság helyénvalónak találta egy olyan pénzbírság kiszabását, amely megfelelő módon szankcionálja az említett jogsértést, és amelynek visszatartó ereje minden további jogsértés elkövetését megakadályozza. A pénzbírság összegének megállapításához a Bizottság minden, az ügyre vonatkozó körülményt figyelembe vett, különös tekintettel a jogsértés súlyosságára és időtartamára, az 1/2003/EK rendelet 23. cikkének (3) bekezdésében világosan meghatározott kritériumok alapján. |
| --- | --- |

(28)

A Bizottság helyénvalónak találta egy olyan pénzbírság kiszabását, amely megfelelő módon szankcionálja az említett jogsértést, és amelynek visszatartó ereje minden további jogsértés elkövetését megakadályozza. A pénzbírság összegének megállapításához a Bizottság minden, az ügyre vonatkozó körülményt figyelembe vett, különös tekintettel a jogsértés súlyosságára és időtartamára, az 1/2003/EK rendelet 23. cikkének (3) bekezdésében világosan meghatározott kritériumok alapján.

| (29) | Tekintettel a fentiekre, az Automobiles Peugeot SA és leányvállalata, a PNE által elkövetett jogsértés, ami a 81. cikk megsértésében érintett, nagyon súlyosnak minősült, és az említett minősítés egyidejűleg érvényes az Automobiles Peugeot SA jutalékpolitikájára és a nyomás gyakorlására alkalmazott egyéb intézkedésekre. Valóban, az Automobiles Peugeot SA szándékosan járt el, hiszen nem hagyhatta figyelmen kívül azt a tényt, hogy a kifogásolt intézkedések célja a verseny korlátozása volt. A Bizottságnak és a Bíróságnak már volt módjában véleményt nyilvánítani a diszkriminatív díjazási rendszereket illetően, amelyek a gépkocsik rendeltetési helyével álltak összefüggésben (7). A jogsértés súlyosságának értékelése az ellenőrzési irányelvek rendelkezéseire vannak alapozva, ami meghatározza a pénbírság kiszámítási módját (8). |
| --- | --- |

(29)

Tekintettel a fentiekre, az Automobiles Peugeot SA és leányvállalata, a PNE által elkövetett jogsértés, ami a 81. cikk megsértésében érintett, nagyon súlyosnak minősült, és az említett minősítés egyidejűleg érvényes az Automobiles Peugeot SA jutalékpolitikájára és a nyomás gyakorlására alkalmazott egyéb intézkedésekre. Valóban, az Automobiles Peugeot SA szándékosan járt el, hiszen nem hagyhatta figyelmen kívül azt a tényt, hogy a kifogásolt intézkedések célja a verseny korlátozása volt. A Bizottságnak és a Bíróságnak már volt módjában véleményt nyilvánítani a diszkriminatív díjazási rendszereket illetően, amelyek a gépkocsik rendeltetési helyével álltak összefüggésben (7). A jogsértés súlyosságának értékelése az ellenőrzési irányelvek rendelkezéseire vannak alapozva, ami meghatározza a pénbírság kiszámítási módját (8).

| (30) | Ugyanakkor jelentős időtartamú jogsértésről van szó. Valóban, 1997. január kezdetétől 2003. szeptember végéig az Automobiles Peugeot SA éves körleveleiben évről évre meghosszabbította a diszkriminatív díjazási rendszert a külföldre történő eladásokra vonatkozóan. 1997-től 2001-ig, az Automobiles Peugeot SA a külföldre történő eladásokra vonatkozó stratégiájának végrehajtását számos márkakereskedőhöz intézett figyelmeztetésekkel és közvetlen beavatkozásokkal egészítette ki. Ami a jogsértés befejezését illeti, a dossziéhoz csatolt elemek nem teszik lehetővé annak kijelentését, hogy a jogsértést 2001 novembere után nem követték el, ami a márkakereskedőkre gyakorolt nyomást jelenti, vagy 2003 októbere után, amikor e határozatban említett díjazási rendszert megváltoztatták. |
| --- | --- |

(30)

Ugyanakkor jelentős időtartamú jogsértésről van szó. Valóban, 1997. január kezdetétől 2003. szeptember végéig az Automobiles Peugeot SA éves körleveleiben évről évre meghosszabbította a diszkriminatív díjazási rendszert a külföldre történő eladásokra vonatkozóan. 1997-től 2001-ig, az Automobiles Peugeot SA a külföldre történő eladásokra vonatkozó stratégiájának végrehajtását számos márkakereskedőhöz intézett figyelmeztetésekkel és közvetlen beavatkozásokkal egészítette ki. Ami a jogsértés befejezését illeti, a dossziéhoz csatolt elemek nem teszik lehetővé annak kijelentését, hogy a jogsértést 2001 novembere után nem követték el, ami a márkakereskedőkre gyakorolt nyomást jelenti, vagy 2003 októbere után, amikor e határozatban említett díjazási rendszert megváltoztatták.

| (31) | Sem súlyosbító körülmények, sem enyhítő körülmények nem állnak fenn. |
| --- | --- |

(31)

Sem súlyosbító körülmények, sem enyhítő körülmények nem állnak fenn.

4.   A HATÁROZAT

| (32) | Az Automobiles Peugeot SA és leányvállalata, a Peugeot Nederland NV megsértette a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdését, mivel a Peugeot hollandiai forgalmazási hálózatának márkakereskedőivel a többi tagállam végső fogyasztói számára történő eladások megakadályozása céljából kötött megállapodást, amit vagy személyesen, vagy olyan közvetítők segítségével hajtott végre, akik az autógyártó és leányvállalata nevében jártak el. A jogsértés 1997. január elején kezdődött és egészen 2003. szeptember végéig tartott. |
| --- | --- |

(32)

Az Automobiles Peugeot SA és leányvállalata, a Peugeot Nederland NV megsértette a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdését, mivel a Peugeot hollandiai forgalmazási hálózatának márkakereskedőivel a többi tagállam végső fogyasztói számára történő eladások megakadályozása céljából kötött megállapodást, amit vagy személyesen, vagy olyan közvetítők segítségével hajtott végre, akik az autógyártó és leányvállalata nevében jártak el. A jogsértés 1997. január elején kezdődött és egészen 2003. szeptember végéig tartott.

| (33) | Abban az esetben, ha még nem történt meg, akkor az 1. cikkben említett vállalatok az említett cikkben megállapított jogsértést megszüntetik. A jövőben tartózkodnak minden olyan intézkedés megtételétől, illetve végrehajtásától, amely az említett jogsértés megalapozására szolgál, valamint hasonló tárgyú vagy hatású intézkedések elfogadásától. |
| --- | --- |

(33)

Abban az esetben, ha még nem történt meg, akkor az 1. cikkben említett vállalatok az említett cikkben megállapított jogsértést megszüntetik. A jövőben tartózkodnak minden olyan intézkedés megtételétől, illetve végrehajtásától, amely az említett jogsértés megalapozására szolgál, valamint hasonló tárgyú vagy hatású intézkedések elfogadásától.

| (34) | Az 1. cikkben említett jogsértés elkövetése miatt az Automobiles Peugeot SA és leányvállalata, Peugeot Nederland NV-t 49,5 millió eurós pénzbírságot köteles megfizetni, lévén együttesen és egyetemlegesen felelősek. |
| --- | --- |

(34)

Az 1. cikkben említett jogsértés elkövetése miatt az Automobiles Peugeot SA és leányvállalata, Peugeot Nederland NV-t 49,5 millió eurós pénzbírságot köteles megfizetni, lévén együttesen és egyetemlegesen felelősek.

---

(1)  HL L 1., 2003.1.4., 1. o. A 411/2004/EK rendelettel (HL L 68., 2004.3.6., 1. o.) módosított rendelet.

(2)  A PSA, a Peugeot és Citroën márkákat beleértve, növekvő piaci részesedéssel rendelkezett, ami (1995-ben) 12 % és (2003 első hat hónapjában) 15,3 % volt a bejegyzett új gépkocsik számának alapján, ami azt jelentette, hogy 1999-től, közvetlenül a Volkswagen csoport mögött, a PSA lett a második legnagyobb európai gépjárműszállító.

(3)  A márkakereskedő árrése egy meghatározott típus katalógusban meghatározott árának és a márkakereskedő által a szállító felé kifizetett ára közötti különbség. Ez az árengedmény a forgalmazás és a forgalmazó költségei finanszírozására szolgál, valamint azon árengedmények fedezésére, amelyeket a forgalmazó a legtöbb esetben a végső fogyasztónak juttat.

(4)  A jutalék az az átalánydíj, amelyet a szállító rendszeres időközönként, a szerződési feltételeknek megfelelően, minden eladott gépjárműért juttat a márkakereskedőnek. A jutalék kifizetése bizonyos minőségi és mennyiségi célok elérésének van alárendelve.

(5)  A gyártó akarata a körlevélben volt valójában meghatározva, amit a márkakereskedő az év elején megkapott. Az említett körlevél határozta meg a márkakereskedő jutalmazási feltételeit is (árrés és jutalék). Az elismerés akkor jött létre, amikor a márkakereskedő az eladási célkitűzésekben meghatározottaknak megfelelően adott el egy gépkocsit (ami biztosította jogát a jutalékra) és kérte, hogy azt könyveljék el, valamint akkor, amikor a márkakereskedő kérte a minden bejegyzett gépkocsi után járó jutalék kifizetését (az eladásra vonatkozó célkitűzések teljesítése után). Készpénzzel történő fizetés esetén, a márkakereskedő a gépkocsi megrendelésére vonatkozó hivatkozási számot abba a szoftverbe írta be, amelyet a gyártó a hálózattal történő kapcsolatottartására használt. Az érintett intézkedés is azt mutatja, hogy az érintett márkakereskedők egyetértettek az említett intézkedéssel, mivel az említett rendszer keretében árusították a gépkocsikat.

(6)  HL L 145., 1995.6.29., 25. o. 4. cikk, (1) bekezdés: A mentesség nem jelent akadályt az elkötelezettségre vonatkozóan, aminek értelmében a forgalmazó kötelezettséget vállal: [...] 3. erőfeszítéseket tenni egy meghatározott időszak alatt, a meghatározott területre vonatkozóan minimális számú szerződéses termék eladására, amelyeket a felek közös megegyezés alapján határoztak el, vagy megegyezés hiányában az évenkénti minimális számú termék eladása tekintetében, egy harmadik szakértő által, figyelembe véve nevezetesen a korábban az említett területen történő eladásokat, valamint az eladásokra vonatkozó ideiglenes becsléseket az említett területen és nemzeti szinten.

(7)  A Bizottság 1998. január 28-i 98/273/EK határozata, IV/35.733 ügy – Volkswagen (HL L 124., 1998.4.25., 60. o.), (129) preambulumbekezdés; a Bizottság 2000. szeptember 20-i 2001/146/EK határozata, COMP/36.653 ügy – Opel (HL L 59., 2001.2.28., 1. o.), (117) preambulumbekezdés.

(8)  Útmutató a kiszabott pénzbírság kiszámításához a 17. sz. rendelet 15. cikkének (2) bekezdése és az ESZAK-Szerződés 65. cikke (5) bekezdésének alkalmazásában. A HL C 9., 1998.1.14-i számában tették közzé. Az A. pont alatt nagyon súlyos jogsértések vannak meghatározva: „rendszerint olyan [...], az egységes piac megfelelő működését veszélyeztető magatartások [tartoznak ide], mint például a nemzeti piacokra való széttördelés”, amiről jelen esetben szó van.

---

| 27.6.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/25 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/25

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2006. június 23.)

a 2001-es németországi klasszikus sertéspestis elleni küzdelem járványügyi intézkedéseinek keretében felmerült kiadásokhoz történő közösségi pénzügyi hozzájárulás megállapításáról

(az értesítés a C(2006) 2407. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

(2006/432/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az állat-egészségügyi kiadásokról szóló, 1990. június 26-i 90/424/EGK tanácsi határozatra (1) és különösen annak 3. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | 2001-ben Németországban klasszikus sertéspestis megbetegedések fordultak elő. E betegség megjelenése komoly veszélyt jelentett a Közösség állatállományára. |
| --- | --- |

(1)

2001-ben Németországban klasszikus sertéspestis megbetegedések fordultak elő. E betegség megjelenése komoly veszélyt jelentett a Közösség állatállományára.

| (2) | Az állatjárvány terjedésének mielőbbi megelőzése és felszámolása érdekében a Közösségnek a 90/424/EGK határozatban előírt feltételek mellett pénzügyileg hozzá kell járulnia a tagállam által a betegség elleni küzdelem járványügyi intézkedései keretében viselt támogatható kiadásokhoz. |
| --- | --- |

(2)

Az állatjárvány terjedésének mielőbbi megelőzése és felszámolása érdekében a Közösségnek a 90/424/EGK határozatban előírt feltételek mellett pénzügyileg hozzá kell járulnia a tagállam által a betegség elleni küzdelem járványügyi intézkedései keretében viselt támogatható kiadásokhoz.

| (3) | A 2001-es németországi klasszikus sertéspestis felszámolásához nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulásról szóló, 2003. július 3-i 2003/492/EK bizottsági határozat (2) közösségi pénzügyi hozzájárulást biztosít Németországnak a klasszikus sertéspestis elleni küzdelemre irányuló, 2001-ben végrehajtott járványügyi intézkedések kapcsán felmerült kiadásokhoz. |
| --- | --- |

(3)

A 2001-es németországi klasszikus sertéspestis felszámolásához nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulásról szóló, 2003. július 3-i 2003/492/EK bizottsági határozat (2) közösségi pénzügyi hozzájárulást biztosít Németországnak a klasszikus sertéspestis elleni küzdelemre irányuló, 2001-ben végrehajtott járványügyi intézkedések kapcsán felmerült kiadásokhoz.

| (4) | A határozattal összhangban az első, 440 000 eurós részlet folyósítása megtörtént. |
| --- | --- |

(4)

A határozattal összhangban az első, 440 000 eurós részlet folyósítása megtörtént.

| (5) | A határozat szerint a közösségi hozzájárulás fennmaradó részének a Németország által benyújtott kérelmen, a kérelemben közölt számadatokat igazoló dokumentumokon, valamint a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzések eredményein kell alapulnia. A Németország által benyújtott kérelemben meghatározott elsődleges kiadás 3 256 879,80 német márka vagy 1 665 216,19 euro, és a hátralék összege 16 978,40 német márka vagy 8 680,92 euro, amelyekre vonatkozóan a közösségi pénzügyi hozzájárulás nem haladhatja meg a támogatható kiadások 50 %-át. |
| --- | --- |

(5)

A határozat szerint a közösségi hozzájárulás fennmaradó részének a Németország által benyújtott kérelmen, a kérelemben közölt számadatokat igazoló dokumentumokon, valamint a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzések eredményein kell alapulnia. A Németország által benyújtott kérelemben meghatározott elsődleges kiadás 3 256 879,80 német márka vagy 1 665 216,19 euro, és a hátralék összege 16 978,40 német márka vagy 8 680,92 euro, amelyekre vonatkozóan a közösségi pénzügyi hozzájárulás nem haladhatja meg a támogatható kiadások 50 %-át.

| (6) | Tekintettel a fentiekre, most meg kell állapítani a 2001-es németországi klasszikus sertéspestis felszámolása kapcsán felmerülő kiadásokhoz történő közösségi pénzügyi hozzájárulás teljes összegét. |
| --- | --- |

(6)

Tekintettel a fentiekre, most meg kell állapítani a 2001-es németországi klasszikus sertéspestis felszámolása kapcsán felmerülő kiadásokhoz történő közösségi pénzügyi hozzájárulás teljes összegét.

| (7) | A Bizottság által a közösségi állat-egészségügyi szabályoknak és a közösségi pénzügyi támogatás nyújtása feltételeinek megfelelően végzett ellenőrzések eredményei alapján nem tekinthető támogathatónak a benyújtott kiadások teljes összege. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság által a közösségi állat-egészségügyi szabályoknak és a közösségi pénzügyi támogatás nyújtása feltételeinek megfelelően végzett ellenőrzések eredményei alapján nem tekinthető támogathatónak a benyújtott kiadások teljes összege.

| (8) | A Bizottság észrevételeiről és a támogatható kiadások kiszámításának módjáról levélben tájékoztatták Németországot. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság észrevételeiről és a támogatható kiadások kiszámításának módjáról levélben tájékoztatták Németországot.

| (9) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2003/492/EK határozat szerinti 2001-es németországi klasszikus sertéspestis felszámolása kapcsán felmerülő kiadásokhoz történő közösségi pénzügyi hozzájárulás teljes összegét az elsődleges költségek esetében 827 037,06 euróban, a hátralék esetében 4 340,46 euróban állapítják meg.

Mivel a 2003/492/EK határozattal összhangban az első, 440 000 eurós részlet folyósítása már megtörtént, a közösségi pénzügyi hozzájárulás fennmaradó része 391 377,52 euro.

2. cikk

E határozat címzettje a Németországi Szövetségi Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2006. június 23-án.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 224., 1990.8.18., 19. o. A legutóbb a 2006/53/EK határozattal (HL L 29., 2006.2.2., 37. o.) módosított határozat.

1

(2)  HL L 168., 2003.7.5., 28. o.

2

---

| 27.6.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/27 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/27

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2006. június 23.)

a 2002-es németországi klasszikus sertéspestis elleni küzdelem járványügyi intézkedéseinek keretében felmerült kiadásokhoz történő közösségi pénzügyi hozzájárulás megállapításáról

(az értesítés a C(2006) 2408. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

(2006/433/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az állat-egészségügyi kiadásokról szóló, 1990. június 26-i 90/424/EGK tanácsi határozatra (1) és különösen annak 3. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | 2002-ben Németországban klasszikus sertéspestis megbetegedések fordultak elő. E betegség megjelenése komoly veszélyt jelentett a Közösség állatállományára. |
| --- | --- |

(1)

2002-ben Németországban klasszikus sertéspestis megbetegedések fordultak elő. E betegség megjelenése komoly veszélyt jelentett a Közösség állatállományára.

| (2) | Az állatjárvány terjedésének mielőbbi megelőzése és felszámolása érdekében a Közösségnek a 90/424/EGK határozatban előírt feltételek mellett pénzügyileg hozzá kell járulnia a tagállam által a betegség elleni küzdelem járványügyi intézkedései keretében viselt támogatható kiadásokhoz. |
| --- | --- |

(2)

Az állatjárvány terjedésének mielőbbi megelőzése és felszámolása érdekében a Közösségnek a 90/424/EGK határozatban előírt feltételek mellett pénzügyileg hozzá kell járulnia a tagállam által a betegség elleni küzdelem járványügyi intézkedései keretében viselt támogatható kiadásokhoz.

| (3) | A 2002-es németországi klasszikus sertéspestis felszámolásához nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulásról szóló, 2003. október 13-i 2003/745/EK bizottsági határozat (2) közösségi pénzügyi hozzájárulást biztosít Németországnak a klasszikus sertéspestis elleni küzdelemre irányuló, 2002-ben végrehajtott járványügyi intézkedések kapcsán felmerült kiadásokhoz. |
| --- | --- |

(3)

A 2002-es németországi klasszikus sertéspestis felszámolásához nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulásról szóló, 2003. október 13-i 2003/745/EK bizottsági határozat (2) közösségi pénzügyi hozzájárulást biztosít Németországnak a klasszikus sertéspestis elleni küzdelemre irányuló, 2002-ben végrehajtott járványügyi intézkedések kapcsán felmerült kiadásokhoz.

| (4) | A határozattal összhangban az első, 460 000 eurós részlet folyósítása megtörtént. |
| --- | --- |

(4)

A határozattal összhangban az első, 460 000 eurós részlet folyósítása megtörtént.

| (5) | A határozat szerint a közösségi hozzájárulás fennmaradó részének a Németország által 2003. november 19-én benyújtott kérelmen, a kérelemben közölt számadatokat igazoló dokumentumokon, valamint a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzések eredményein kell alapulnia. A Németország által benyújtott kérelemben meghatározott, a 2002. év kiadásaira vonatkozó összeg 1 933 695,76 euro, amelyre vonatkozóan a közösségi pénzügyi hozzájárulás nem haladhatja meg a támogatható kiadások 50 %-át. |
| --- | --- |

(5)

A határozat szerint a közösségi hozzájárulás fennmaradó részének a Németország által 2003. november 19-én benyújtott kérelmen, a kérelemben közölt számadatokat igazoló dokumentumokon, valamint a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzések eredményein kell alapulnia. A Németország által benyújtott kérelemben meghatározott, a 2002. év kiadásaira vonatkozó összeg 1 933 695,76 euro, amelyre vonatkozóan a közösségi pénzügyi hozzájárulás nem haladhatja meg a támogatható kiadások 50 %-át.

| (6) | Tekintettel a fentiekre, most meg kell állapítani a 2002-es németországi klasszikus sertéspestis felszámolása kapcsán felmerülő kiadásokhoz történő közösségi pénzügyi hozzájárulás teljes összegét. |
| --- | --- |

(6)

Tekintettel a fentiekre, most meg kell állapítani a 2002-es németországi klasszikus sertéspestis felszámolása kapcsán felmerülő kiadásokhoz történő közösségi pénzügyi hozzájárulás teljes összegét.

| (7) | A Bizottság által a közösségi állat-egészségügyi szabályoknak és a közösségi pénzügyi támogatás nyújtása feltételeinek megfelelően végzett ellenőrzések eredményei alapján nem tekinthető támogathatónak a benyújtott kiadások teljes összege. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság által a közösségi állat-egészségügyi szabályoknak és a közösségi pénzügyi támogatás nyújtása feltételeinek megfelelően végzett ellenőrzések eredményei alapján nem tekinthető támogathatónak a benyújtott kiadások teljes összege.

| (8) | A Bizottság észrevételeiről és a támogatható kiadások kiszámításának módjáról levélben tájékoztatták Németországot. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság észrevételeiről és a támogatható kiadások kiszámításának módjáról levélben tájékoztatták Németországot.

| (9) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2003/745/EK határozat szerinti 2002-es németországi klasszikus sertéspestis felszámolása kapcsán felmerülő kiadásokhoz történő közösségi pénzügyi hozzájárulás teljes összegét 925 808,47 euróban állapítják meg.

Mivel a 2003/745/EK határozattal összhangban az első, 460 000 eurós részlet folyósítása már megtörtént, a közösségi pénzügyi hozzájárulás fennmaradó része 465 808,47 euro.

2. cikk

E határozat címzettje a Németországi Szövetségi Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2006. június 23-án.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 224., 1990.8.18., 19. o. A legutóbb a 2006/53/EK határozattal (HL L 29., 2006.2.2., 37. o.) módosított határozat.

1

(2)  HL L 269., 2003.10.21., 18. o.

2

---

| 27.6.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/29 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/29

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2006. június 23.)

a 2002-es luxemburgi klasszikus sertéspestis elleni küzdelem járványügyi intézkedéseinek keretében felmerült kiadásokhoz történő közösségi pénzügyi hozzájárulás megállapításáról

(az értesítés a C(2006) 2410. számú dokumentummal történt)

(Csak a francia nyelvű szöveg hiteles)

(2006/434/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az állat-egészségügyi kiadásokról szóló, 1990. június 26-i 90/424/EGK tanácsi határozatra (1) és különösen annak 3. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | 2002-ben Luxemburgban klasszikus sertéspestis megbetegedések fordultak elő. E betegség megjelenése komoly veszélyt jelentett a Közösség állatállományára. |
| --- | --- |

(1)

2002-ben Luxemburgban klasszikus sertéspestis megbetegedések fordultak elő. E betegség megjelenése komoly veszélyt jelentett a Közösség állatállományára.

| (2) | Az állatjárvány terjedésének mielőbbi megelőzése és felszámolása érdekében a Közösségnek a 90/424/EGK határozatban előírt feltételek mellett pénzügyileg hozzá kell járulnia a tagállam által a betegség elleni küzdelem járványügyi intézkedései keretében viselt támogatható kiadásokhoz. |
| --- | --- |

(2)

Az állatjárvány terjedésének mielőbbi megelőzése és felszámolása érdekében a Közösségnek a 90/424/EGK határozatban előírt feltételek mellett pénzügyileg hozzá kell járulnia a tagállam által a betegség elleni küzdelem járványügyi intézkedései keretében viselt támogatható kiadásokhoz.

| (3) | A 2002-es luxemburgi klasszikus sertéspestis felszámolásához nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulásról szóló, 2003. július 3-i 2003/491/EK bizottsági határozat (2) közösségi pénzügyi hozzájárulást biztosít Luxemburgnak a klasszikus sertéspestis elleni küzdelemre irányuló, 2002-ben végrehajtott járványügyi intézkedések kapcsán felmerült kiadásokhoz. |
| --- | --- |

(3)

A 2002-es luxemburgi klasszikus sertéspestis felszámolásához nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulásról szóló, 2003. július 3-i 2003/491/EK bizottsági határozat (2) közösségi pénzügyi hozzájárulást biztosít Luxemburgnak a klasszikus sertéspestis elleni küzdelemre irányuló, 2002-ben végrehajtott járványügyi intézkedések kapcsán felmerült kiadásokhoz.

| (4) | A határozattal összhangban az első, 500 000 eurós részlet folyósítása megtörtént. |
| --- | --- |

(4)

A határozattal összhangban az első, 500 000 eurós részlet folyósítása megtörtént.

| (5) | A határozat szerint a közösségi hozzájárulás fennmaradó részének a Luxemburg által 2003. július 17-én benyújtott kérelmen, a kérelemben közölt számadatokat igazoló dokumentumokon, valamint a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzések eredményein kell alapulnia. A Luxemburg által benyújtott kérelemben meghatározott összeg 3 253 235 euro, amelyre vonatkozóan a közösségi pénzügyi hozzájárulás nem haladhatja meg a támogatható kiadások 50 %-át. |
| --- | --- |

(5)

A határozat szerint a közösségi hozzájárulás fennmaradó részének a Luxemburg által 2003. július 17-én benyújtott kérelmen, a kérelemben közölt számadatokat igazoló dokumentumokon, valamint a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzések eredményein kell alapulnia. A Luxemburg által benyújtott kérelemben meghatározott összeg 3 253 235 euro, amelyre vonatkozóan a közösségi pénzügyi hozzájárulás nem haladhatja meg a támogatható kiadások 50 %-át.

| (6) | Tekintettel a fentiekre, most meg kell állapítani a 2002-es luxemburgi klasszikus sertéspestis felszámolása kapcsán felmerülő kiadásokhoz történő közösségi pénzügyi hozzájárulás teljes összegét. |
| --- | --- |

(6)

Tekintettel a fentiekre, most meg kell állapítani a 2002-es luxemburgi klasszikus sertéspestis felszámolása kapcsán felmerülő kiadásokhoz történő közösségi pénzügyi hozzájárulás teljes összegét.

| (7) | A Bizottság által a közösségi állat-egészségügyi szabályoknak és a közösségi pénzügyi támogatás nyújtása feltételeinek megfelelően végzett ellenőrzések eredményei alapján nem tekinthető támogathatónak a benyújtott kiadások teljes összege. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság által a közösségi állat-egészségügyi szabályoknak és a közösségi pénzügyi támogatás nyújtása feltételeinek megfelelően végzett ellenőrzések eredményei alapján nem tekinthető támogathatónak a benyújtott kiadások teljes összege.

| (8) | A Bizottság észrevételeiről és a támogatható kiadások kiszámításának módjáról 2005. november 4-én kelt levélben tájékoztatták Luxemburgot. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság észrevételeiről és a támogatható kiadások kiszámításának módjáról 2005. november 4-én kelt levélben tájékoztatták Luxemburgot.

| (9) | A Bizottság végső következtetéseit 2006. január 18-án küldték el Luxemburgnak, figyelembe véve a Luxemburg által 2005. december 15-én a Bizottságnak benyújtott kiegészítő információkat. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság végső következtetéseit 2006. január 18-án küldték el Luxemburgnak, figyelembe véve a Luxemburg által 2005. december 15-én a Bizottságnak benyújtott kiegészítő információkat.

| (10) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2003/491/EK határozat szerinti 2002-es luxemburgi klasszikus sertéspestis felszámolása kapcsán felmerülő kiadásokhoz történő közösségi pénzügyi hozzájárulás teljes összegét 1 589 734 euróban állapítják meg.

Mivel a 2003/491/EK határozattal összhangban az első, 500 000 eurós részlet folyósítása már megtörtént, az 1 089 734 euro fennmaradó részt kell kifizetni Luxemburgnak.

2. cikk

E határozat címzettje a Luxemburgi Nagyhercegség.

Kelt Brüsszelben, 2006. június 23-án.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 224., 1990.8.18., 19. o. A legutóbb a 2006/53/EK határozattal (HL L 29., 2006.2.2., 37. o.) módosított határozat.

1

(2)  HL L 168., 2003.7.5., 23. o.

2

---

| 27.6.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/31 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/31

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2006. június 23.)

a 2005/710/EK határozatnak a Romániában a baromfik körében észlelt magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos egyes védekezési intézkedések tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2006) 2421. számú dokumentummal történt)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/435/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a harmadik országokból a Közösségbe behozott állatok állat-egészségügyi ellenőrzésére irányadó elvek megállapításáról, valamint a 89/662/EGK, 90/425/EGK és 90/675/EGK irányelvek módosításáról szóló, 1991. július 15-i 91/496/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 18. cikke (7) bekezdésére,

tekintettel a harmadik országokból a Közösségbe behozott termékek állat-egészségügyi ellenőrzésének megszervezésére irányadó elvek megállapításáról szóló, 1997. december 18-i 97/78/EK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 22. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Délkelet-Ázsiában 2003 decemberében a magas patogenitású H5N1 vírustörzs következtében kitört madárinfluenzát követően a Bizottság e betegséggel kapcsolatban számos védekezési intézkedést fogadott el, különösen a Romániában a magas patogenitású madárinfluenza gyanújával kapcsolatos egyes védekezési intézkedésekről szóló, 2005. október 13-i 2005/710/EK bizottsági határozatot (3). |
| --- | --- |

(1)

A Délkelet-Ázsiában 2003 decemberében a magas patogenitású H5N1 vírustörzs következtében kitört madárinfluenzát követően a Bizottság e betegséggel kapcsolatban számos védekezési intézkedést fogadott el, különösen a Romániában a magas patogenitású madárinfluenza gyanújával kapcsolatos egyes védekezési intézkedésekről szóló, 2005. október 13-i 2005/710/EK bizottsági határozatot (3).

| (2) | A 2005/710/EK határozat felfüggeszti az élő baromfi, a laposmellű futómadár, a vadon élő és tenyészett vadszárnyas, a baromfin kívüli élő madár – beleértve a kedvtelésből tartott madarakat, e fajok keltetőtojásait és más madártermékeket is („az érintett behozatal”) – Románia e betegség által érintett egyes részeiről a Közösségbe történő behozatalát. |
| --- | --- |

(2)

A 2005/710/EK határozat felfüggeszti az élő baromfi, a laposmellű futómadár, a vadon élő és tenyészett vadszárnyas, a baromfin kívüli élő madár – beleértve a kedvtelésből tartott madarakat, e fajok keltetőtojásait és más madártermékeket is („az érintett behozatal”) – Románia e betegség által érintett egyes részeiről a Közösségbe történő behozatalát.

| (3) | Románia most további információkat juttatott el a Bizottságnak a madárinfluenzával kapcsolatos országos helyzetről, amelyekből kiderül, hogy a közelmúltban a betegség kitörését figyelték meg Romániának a 2005/710/EK határozat által regionalizált területén kívül. |
| --- | --- |

(3)

Románia most további információkat juttatott el a Bizottságnak a madárinfluenzával kapcsolatos országos helyzetről, amelyekből kiderül, hogy a közelmúltban a betegség kitörését figyelték meg Romániának a 2005/710/EK határozat által regionalizált területén kívül.

| (4) | Az elmúlt hetekben a madárinfluenza Románián belüli gyors terjedésére való tekintettel Románia egész területére ki kell terjeszteni a Romániából a Közösségbe történő érintett behozatal felfüggesztését. |
| --- | --- |

(4)

Az elmúlt hetekben a madárinfluenza Románián belüli gyors terjedésére való tekintettel Románia egész területére ki kell terjeszteni a Romániából a Közösségbe történő érintett behozatal felfüggesztését.

| (5) | A 2005/710/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

A 2005/710/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | A Bizottság számára a betegség helyzetéről és az illetékes hatóságok által Romániában elvégzett ellenőrzési intézkedésekről továbbított információ fényében e határozat rendelkezéseit felülvizsgálják az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság 2006. júliusi ülésén. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság számára a betegség helyzetéről és az illetékes hatóságok által Romániában elvégzett ellenőrzési intézkedésekről továbbított információ fényében e határozat rendelkezéseit felülvizsgálják az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság 2006. júliusi ülésén.

| (7) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2005/710/EK határozat melléklete helyébe e határozat mellékletének szövege lép.

2. cikk

A tagállamok az e határozatnak való megfelelés érdekében haladéktalanul meghozzák a szükséges intézkedéseket, és kihirdetik azokat. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2006. június 23-án.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 268., 1991.9.24., 56. o. A legutóbb a 2003. évi csatlakozási okmánnyal módosított irányelv.

1

(2)  HL L 24., 1998.1.30., 9. o. A legutóbb a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 165., 2004.4.30., 1. o.) módosított irányelv.

2

(3)  HL L 269., 2005.10.14., 42. o. A legutóbb a 2006/405/EK határozattal (HL L 158., 2006.6.10., 14. o.) módosított határozat.

3

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET

Az 1. cikk a) és b) pontjában említett romániai területek részei:

A.   rész

| ISO országkód | Az ország neve | A terület részének leírása |
| --- | --- | --- |
| RO | Románia | — | Románia egész területe |

ISO országkód

Az ország neve

A terület részének leírása

RO

Románia

—

Románia egész területe

B.   rész

| ISO országkód | Az ország neve | A terület részének leírása |
| --- | --- | --- |
| RO | Románia | — | Románia egész területe” |

ISO országkód

Az ország neve

A terület részének leírása

RO

Románia

—

Románia egész területe”

---

| 27.6.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/33 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/33

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2006. június 23.)

a 2003-as belgiumi madárinfluenza elleni küzdelem járványügyi intézkedéseinek keretében felmerült kiadásokhoz történő közösségi pénzügyi hozzájárulás megállapításáról

(az értesítés a C(2006) 2422. számú dokumentummal történt)

(Csak a holland és a francia nyelvű szöveg hiteles)

(2006/436/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az állat-egészségügyi kiadásokról szóló, 1990. június 26-i 90/424/EGK tanácsi határozatra (1) és különösen annak 3. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | 2003-ban Belgiumban madárinfluenza tört ki. E betegség megjelenése komoly veszélyt jelentett a Közösség állatállományára. |
| --- | --- |

(1)

2003-ban Belgiumban madárinfluenza tört ki. E betegség megjelenése komoly veszélyt jelentett a Közösség állatállományára.

| (2) | Az állatjárvány terjedésének mielőbbi megelőzése és felszámolása érdekében a Közösségnek a 90/424/EGK határozatban előírt feltételek mellett pénzügyileg hozzá kell járulnia a tagállam által a betegség elleni küzdelem járványügyi intézkedései keretében viselt támogatható kiadásokhoz. |
| --- | --- |

(2)

Az állatjárvány terjedésének mielőbbi megelőzése és felszámolása érdekében a Közösségnek a 90/424/EGK határozatban előírt feltételek mellett pénzügyileg hozzá kell járulnia a tagállam által a betegség elleni küzdelem járványügyi intézkedései keretében viselt támogatható kiadásokhoz.

| (3) | A 2003-as belgiumi madárinfluenza felszámolásához nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulásról szóló, 2003. október 10-i 2003/749/EK bizottsági határozat (2) közösségi pénzügyi hozzájárulást biztosít Belgiumnak a madárinfluenza elleni küzdelemre irányuló, 2003-ban végrehajtott járványügyi intézkedések kapcsán felmerült kiadásokhoz. |
| --- | --- |

(3)

A 2003-as belgiumi madárinfluenza felszámolásához nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulásról szóló, 2003. október 10-i 2003/749/EK bizottsági határozat (2) közösségi pénzügyi hozzájárulást biztosít Belgiumnak a madárinfluenza elleni küzdelemre irányuló, 2003-ban végrehajtott járványügyi intézkedések kapcsán felmerült kiadásokhoz.

| (4) | A határozattal összhangban az első, 3 000 000 eurós részlet folyósítása megtörtént. |
| --- | --- |

(4)

A határozattal összhangban az első, 3 000 000 eurós részlet folyósítása megtörtént.

| (5) | A határozat szerint a közösségi hozzájárulás fennmaradó részének a Belgium által 2004. január 13-án, valamint március 24-én benyújtott kérelmen, a kérelemben közölt számadatokat igazoló dokumentumokon, valamint a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzések eredményein kell alapulnia. A Belgium által benyújtott kérelemben meghatározott összeg 18 035 727,78 euro, amelyre vonatkozóan a közösségi pénzügyi hozzájárulás nem haladhatja meg a támogatható kiadások 50 %-át. |
| --- | --- |

(5)

A határozat szerint a közösségi hozzájárulás fennmaradó részének a Belgium által 2004. január 13-án, valamint március 24-én benyújtott kérelmen, a kérelemben közölt számadatokat igazoló dokumentumokon, valamint a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzések eredményein kell alapulnia. A Belgium által benyújtott kérelemben meghatározott összeg 18 035 727,78 euro, amelyre vonatkozóan a közösségi pénzügyi hozzájárulás nem haladhatja meg a támogatható kiadások 50 %-át.

| (6) | E megfontolásokra való tekintettel most meg kell állapítani a 2003-as belgiumi madárinfluenza felszámolása kapcsán felmerülő támogatható kiadásokhoz történő közösségi pénzügyi hozzájárulás teljes összegét. |
| --- | --- |

(6)

E megfontolásokra való tekintettel most meg kell állapítani a 2003-as belgiumi madárinfluenza felszámolása kapcsán felmerülő támogatható kiadásokhoz történő közösségi pénzügyi hozzájárulás teljes összegét.

| (7) | A Bizottság által a közösségi állat-egészségügyi szabályoknak és a közösségi pénzügyi támogatás nyújtása feltételeinek megfelelően végzett ellenőrzések eredményei alapján a benyújtott kiadások teljes összege nem tekinthető a közösségi pénzügyi hozzájárulásra jogosultnak. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság által a közösségi állat-egészségügyi szabályoknak és a közösségi pénzügyi támogatás nyújtása feltételeinek megfelelően végzett ellenőrzések eredményei alapján a benyújtott kiadások teljes összege nem tekinthető a közösségi pénzügyi hozzájárulásra jogosultnak.

| (8) | A Bizottság legutóbbi észrevételeiről, a végső következtetésekről és a támogatható kiadások kiszámításának módjáról 2006. február 21-én kelt levélben tájékoztatták Belgiumot. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság legutóbbi észrevételeiről, a végső következtetésekről és a támogatható kiadások kiszámításának módjáról 2006. február 21-én kelt levélben tájékoztatták Belgiumot.

| (9) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2003/749/EK határozat szerinti 2003-as belgiumi madárinfluenza felszámolása kapcsán felmerülő kiadásokhoz történő közösségi pénzügyi hozzájárulás teljes összegét 8 088 508,16 euróban állapítják meg.

Mivel a 2003/749/EK határozattal összhangban az első, 3 000 000 eurós részlet folyósítása már megtörtént, a közösségi pénzügyi hozzájárulás fennmaradó része 5 088 508,16 euro.

2. cikk

E határozat címzettje a Belga Királyság.

Kelt Brüsszelben, 2006. június 23-án.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 224., 1990.8.18., 19. o. A legutóbb a 2006/53/EK határozattal (HL L 29., 2006.2.2., 37. o.) módosított határozat.

1

(2)  HL L 271., 2003.10.22., 19. o. A 2004/18/EK határozattal (HL L 5., 2004.1.9., 81. o.) módosított határozat.

2

---