# Euroopan unionin L 142/2006

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 142 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 49. vuosikerta30. toukokuu 2006 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 142

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

49. vuosikerta30. toukokuu 2006

---

| Sisältö | | I   Säädökset, jotka on julkaistava | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komission asetus (EY) N:o 794/2006, annettu 29 päivänä toukokuuta 2006, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 795/2006, annettu 29 päivänä toukokuuta 2006, asetuksen (EY) N:o 27/2006 muuttamisesta Saksan interventioelimen hallussa olevan tavallisen vehnän vientiä koskevan pysyvän tarjouskilpailun määrän osalta | 3 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 796/2006, annettu 29 päivänä toukokuuta 2006, voin ostojen keskeyttämisestä 90 prosenttia interventiohinnasta olevaan hintaan ja tarjouskilpailulla toteutettavien ostojen aloittamisesta 31 päivänä elokuuta 2006 päättyväksi kaudeksi | 4 |
| | * | Komission direktiivi 2006/50/EY, tehty 29 päivänä toukokuuta 2006, biosidituotteiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY liitteiden IV A ja IV B muuttamisesta (
  1
  ) | 6 |

Sisältö

I   Säädökset, jotka on julkaistava

Sivu

Komission asetus (EY) N:o 794/2006, annettu 29 päivänä toukokuuta 2006, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

*

Komission asetus (EY) N:o 795/2006, annettu 29 päivänä toukokuuta 2006, asetuksen (EY) N:o 27/2006 muuttamisesta Saksan interventioelimen hallussa olevan tavallisen vehnän vientiä koskevan pysyvän tarjouskilpailun määrän osalta

3

*

Komission asetus (EY) N:o 796/2006, annettu 29 päivänä toukokuuta 2006, voin ostojen keskeyttämisestä 90 prosenttia interventiohinnasta olevaan hintaan ja tarjouskilpailulla toteutettavien ostojen aloittamisesta 31 päivänä elokuuta 2006 päättyväksi kaudeksi

4

*

Komission direktiivi 2006/50/EY, tehty 29 päivänä toukokuuta 2006, biosidituotteiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY liitteiden IV A ja IV B muuttamisesta (
  1
  )

1

6

| | | II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista |
| --- | --- | --- |
| | | Komissio |
| | * | Komission päätös, tehty 3 päivänä toukokuuta 2006, Alankomaiden kuningaskunnan EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 5 kohdan mukaisesti tiedoksi antamista kansallisista säännösluonnoksista, joissa säädetään dieselkäyttöisten ajoneuvojen hiukkaspäästöjen rajoittamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 1791) | 16 |
| | * | Komission päätös, tehty 11 päivänä toukokuuta 2006, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2037/2000 mukaisesti valvottavien aineiden tuontikiintiöiden määräämisestä 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2006 väliseksi ajaksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 1819) | 26 |
| | * | Komission päätös, tehty 22 päivänä toukokuuta 2006, Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytettävien sianruhojen luokitusmenetelmien hyväksymisestä tehdyn päätöksen 2004/370/EY muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 1988) | 34 |
| | * | Komission päätös, tehty 23 päivänä toukokuuta 2006, poikkeuksen myöntämisestä direktiivin 2003/54/EY tietyistä säännöksistä Madeiran saariryhmän osalta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 2008) | 35 |

II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Komissio

*

Komission päätös, tehty 3 päivänä toukokuuta 2006, Alankomaiden kuningaskunnan EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 5 kohdan mukaisesti tiedoksi antamista kansallisista säännösluonnoksista, joissa säädetään dieselkäyttöisten ajoneuvojen hiukkaspäästöjen rajoittamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 1791)

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 1791)

16

*

Komission päätös, tehty 11 päivänä toukokuuta 2006, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2037/2000 mukaisesti valvottavien aineiden tuontikiintiöiden määräämisestä 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2006 väliseksi ajaksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 1819)

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 1819)

26

*

Komission päätös, tehty 22 päivänä toukokuuta 2006, Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytettävien sianruhojen luokitusmenetelmien hyväksymisestä tehdyn päätöksen 2004/370/EY muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 1988)

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 1988)

34

*

Komission päätös, tehty 23 päivänä toukokuuta 2006, poikkeuksen myöntämisestä direktiivin 2003/54/EY tietyistä säännöksistä Madeiran saariryhmän osalta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 2008)

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 2008)

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Säädökset, jotka on julkaistava

| 30.5.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 142/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 142/1

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 794/2006,

annettu 29 päivänä toukokuuta 2006,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 30 päivänä toukokuuta 2006.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 29 päivänä toukokuuta 2006.

Komission puolesta

J. L. DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 337, 24.12.1994, s. 66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 386/2005 (EUVL L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

LIITE

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 29 päivänä toukokuuta 2006 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | 052 | 86,5 |
| 204 | 37,0 |
| 999 | 61,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 114,7 |
| 999 | 114,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 98,4 |
| 999 | 98,4 |
| 0805 10 20 | 204 | 34,0 |
| 220 | 39,7 |
| 388 | 80,8 |
| 624 | 52,0 |
| 999 | 51,6 |
| 0805 50 10 | 388 | 83,1 |
| 528 | 54,5 |
| 999 | 68,8 |
| 0808 10 80 | 388 | 88,1 |
| 400 | 126,4 |
| 404 | 100,2 |
| 508 | 83,9 |
| 512 | 85,2 |
| 524 | 88,5 |
| 528 | 89,8 |
| 720 | 111,6 |
| 804 | 109,0 |
| 999 | 98,1 |
| 0809 20 95 | 052 | 227,5 |
| 999 | 227,5 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

052

86,5

204

37,0

999

61,8

0707 00 05

052

114,7

999

114,7

0709 90 70

052

98,4

999

98,4

0805 10 20

204

34,0

220

39,7

388

80,8

624

52,0

999

51,6

0805 50 10

388

83,1

528

54,5

999

68,8

0808 10 80

388

88,1

400

126,4

404

100,2

508

83,9

512

85,2

524

88,5

528

89,8

720

111,6

804

109,0

999

98,1

0809 20 95

052

227,5

999

227,5

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 750/2005 (EUVL L 126, 19.5.2005, s. 12) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”999” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 30.5.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 142/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 142/3

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 795/2006,

annettu 29 päivänä toukokuuta 2006,

asetuksen (EY) N:o 27/2006 muuttamisesta Saksan interventioelimen hallussa olevan tavallisen vehnän vientiä koskevan pysyvän tarjouskilpailun määrän osalta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon viljan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 6 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksella (EY) N:o 27/2006 (2) avataan Saksan interventioelimen hallussa olevan 1 500 000 vehnätonnin vientiä koskeva pysyvä tarjouskilpailu. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksella (EY) N:o 27/2006 (2) avataan Saksan interventioelimen hallussa olevan 1 500 000 vehnätonnin vientiä koskeva pysyvä tarjouskilpailu.

| (2) | Kyseisen tarjouskilpailun avaamisen jälkeen järjestetyt tarjouskilpailut ovat johtaneet siihen, että taloudellisten toimijoiden käytettäviksi saatetut määrät on lähes käytetty loppuun. Kun otetaan huomioon viimeksi kuluneiden viikkojen aikana havaitun kysynnän suuri määrä ja markkinatilanne, olisi saatettava käyttöön uusia määriä ja sallittava Saksan interventioelimen lisäävän 500 000 tonnilla vientiä varten tarjouskilpailutettavaa määrää. |
| --- | --- |

(2)

Kyseisen tarjouskilpailun avaamisen jälkeen järjestetyt tarjouskilpailut ovat johtaneet siihen, että taloudellisten toimijoiden käytettäviksi saatetut määrät on lähes käytetty loppuun. Kun otetaan huomioon viimeksi kuluneiden viikkojen aikana havaitun kysynnän suuri määrä ja markkinatilanne, olisi saatettava käyttöön uusia määriä ja sallittava Saksan interventioelimen lisäävän 500 000 tonnilla vientiä varten tarjouskilpailutettavaa määrää.

| (3) | Sen vuoksi olisi muutettava asetus (EY) N:o 27/2006 vastaavasti. |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi olisi muutettava asetus (EY) N:o 27/2006 vastaavasti.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 27/2006 2 artikla seuraavasti:

”2 artikla

Tarjouskilpailu koskee kolmansiin maihin vietävää enimmäismäärää, joka on 2 000 000 tonnia tavallista vehnää, lukuun ottamatta Albaniaa, Bosnia ja Hertsegovinaa, Bulgariaa, entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa, Kroatiaa, Liechtensteinia, Romaniaa, Serbia ja Montenegroa (3) sekä Sveitsiä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 29 päivänä toukokuuta 2006.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1154/2005 (EUVL L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EUVL L 6, 11.1.2006, s. 15. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 505/2006 (EUVL L 92, 30.3.2006, s. 4).

2

(3)  Mukaan luettuna Kosovo, sellaisena kuin se on 10 päivänä kesäkuuta 1999 annetussa Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa N:o 1244 määriteltynä.”

3

---

| 30.5.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 142/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 142/4

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 796/2006,

annettu 29 päivänä toukokuuta 2006,

voin ostojen keskeyttämisestä 90 prosenttia interventiohinnasta olevaan hintaan ja tarjouskilpailulla toteutettavien ostojen aloittamisesta 31 päivänä elokuuta 2006 päättyväksi kaudeksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksella (EY) N:o 343/2006 (2) aloitetaan eräissä jäsenvaltioissa 1 päivän maaliskuuta ja 31 päivän elokuuta 2006 väliseksi ajaksi voin ostot hintaan, joka on 90 prosenttia interventiohinnasta. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksella (EY) N:o 343/2006 (2) aloitetaan eräissä jäsenvaltioissa 1 päivän maaliskuuta ja 31 päivän elokuuta 2006 väliseksi ajaksi voin ostot hintaan, joka on 90 prosenttia interventiohinnasta.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1255/1999 6 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa säädetään, että jos interventioon 1 päivän maaliskuuta ja 31 päivän elokuuta 2006 välisenä aikana tarjotut määrät ylittävät 50 000 tonnia, komissio voi keskeyttää voin interventio-ostot hintaan, joka on 90 prosenttia interventiohinnasta. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1255/1999 6 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa säädetään, että jos interventioon 1 päivän maaliskuuta ja 31 päivän elokuuta 2006 välisenä aikana tarjotut määrät ylittävät 50 000 tonnia, komissio voi keskeyttää voin interventio-ostot hintaan, joka on 90 prosenttia interventiohinnasta.

| (3) | Koska 50 000 kynnys on saavutettu, voin ostot kiinteämääräiseen hintaan olisi keskeytettävä. Sen vuoksi asetus (EY) N:o 343/2006 olisi kumottava. |
| --- | --- |

(3)

Koska 50 000 kynnys on saavutettu, voin ostot kiinteämääräiseen hintaan olisi keskeytettävä. Sen vuoksi asetus (EY) N:o 343/2006 olisi kumottava.

| (4) | Jotta voimarkkinoiden tukemista jatkettaisiin, voin ostot olisi sallittava pysyvällä tarjouskilpailulla asetuksen (EY) N:o 1255/1999 6 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti jäsenvaltioissa, joissa voin markkinahinta on alle 92 prosenttia interventiohinnasta. |
| --- | --- |

(4)

Jotta voimarkkinoiden tukemista jatkettaisiin, voin ostot olisi sallittava pysyvällä tarjouskilpailulla asetuksen (EY) N:o 1255/1999 6 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti jäsenvaltioissa, joissa voin markkinahinta on alle 92 prosenttia interventiohinnasta.

| (5) | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä voin ja kerman markkinoiden interventiotoimenpiteiden osalta 16 päivänä joulukuuta 1999 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 2771/1999 (3) vahvistetaan säännöt, joita noudatetaan, jos komissio päättää, että voin ostot toteutetaan pysyvällä tarjouskilpailulla. |
| --- | --- |

(5)

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä voin ja kerman markkinoiden interventiotoimenpiteiden osalta 16 päivänä joulukuuta 1999 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 2771/1999 (3) vahvistetaan säännöt, joita noudatetaan, jos komissio päättää, että voin ostot toteutetaan pysyvällä tarjouskilpailulla.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maito- ja maitotuotealan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maito- ja maitotuotealan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksella (EY) N:o 343/2006 aloitetut voin ostot hintaan, joka on 90 prosenttia interventiohinnasta, keskeytetään yhteisössä asetuksen (EY) N:o 1255/1999 6 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti.

Kumotaan asetus (EY) N:o 343/2006.

2 artikla

1.   Aloitetaan asetuksen (EY) N:o 1255/1999 6 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan mukaiset voin ostot tarjouskilpailulla 30 päivän toukokuuta ja 31 päivän elokuuta 2006 väliseksi ajaksi seuraavissa jäsenvaltioissa asetuksen (EY) N:o 2771/1999 3 a jaksossa säädetyin edellytyksin:

| — | Belgia |
| --- | --- |

—

Belgia

| — | Tšekki |
| --- | --- |

—

Tšekki

| — | Saksa |
| --- | --- |

—

Saksa

| — | Viro |
| --- | --- |

—

Viro

| — | Espanja |
| --- | --- |

—

Espanja

| — | Ranska |
| --- | --- |

—

Ranska

| — | Irlanti |
| --- | --- |

—

Irlanti

| — | Italia |
| --- | --- |

—

Italia

| — | Latvia |
| --- | --- |

—

Latvia

| — | Luxemburg |
| --- | --- |

—

Luxemburg

| — | Alankomaat |
| --- | --- |

—

Alankomaat

| — | Puola |
| --- | --- |

—

Puola

| — | Portugali |
| --- | --- |

—

Portugali

| — | Suomi |
| --- | --- |

—

Suomi

| — | Ruotsi |
| --- | --- |

—

Ruotsi

| — | Yhdistynyt kuningaskunta. |
| --- | --- |

—

Yhdistynyt kuningaskunta.

2.   Komissio voi mukauttaa 1 kohdassa vahvistettua luetteloa kahden peräkkäisen viikon markkinahintojen perusteella asetuksen (EY) N:o 1255/1999 6 artiklan 1 kohdan kolmannen ja neljännen alakohdan soveltamiseksi.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 29 päivänä toukokuuta 2006.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 48. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1913/2005 (EUVL L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EUVL L 55, 25.2.2006, s. 17. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 697/2006 (EUVL L 121, 6.5.2006, s. 29).

2

(3)  EYVL L 333, 24.12.1999, s. 11. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2107/2005 (EUVL L 337, 22.12.2005, s. 20).

3

---

| 30.5.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 142/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 142/6

---

KOMISSION DIREKTIIVI 2006/50/EY,

tehty 29 päivänä toukokuuta 2006,

biosidituotteiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY liitteiden IV A ja IV B muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon biosidituotteiden markkinoille saattamisesta 16 päivänä helmikuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY (1) ja erityisesti sen 29 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivin 98/8/EY liitteissä IV A ja IV B vahvistetaan vaatimukset, jotka hakijoiden toimittamien asiakirjojen on täytettävä, jotta mikro-organismeja, virukset ja sienet mukaan luettuina, sisältävä tehoaine voidaan sisällyttää kyseisen direktiivin liitteeseen I tai I A ja jotta tällaiseen mikro-organismiin, mukaan luettuina virukset ja sienet, pohjautuva biosidituote voidaan hyväksyä. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivin 98/8/EY liitteissä IV A ja IV B vahvistetaan vaatimukset, jotka hakijoiden toimittamien asiakirjojen on täytettävä, jotta mikro-organismeja, virukset ja sienet mukaan luettuina, sisältävä tehoaine voidaan sisällyttää kyseisen direktiivin liitteeseen I tai I A ja jotta tällaiseen mikro-organismiin, mukaan luettuina virukset ja sienet, pohjautuva biosidituote voidaan hyväksyä.

| (2) | On tarpeen mukauttaa direktiivin 98/8/EY liitteet IV A ja IV B tekniseen ja asiaa koskevan lainsäädännön kehitykseen, erityisesti kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annettuun neuvoston direktiiviin 91/414/ETY (2) ja geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön 12 päivänä maaliskuuta 2001 annettuun direktiiviin 2001/18/EY (3), jotta voidaan luoda parempi perusta mikro-organismien ja niitä sisältävien biosidituotteiden riskinarvioinneille. Lisäksi on tapahtunut tieteellistä ja teknistä kehitystä mikrobiologian ja bioteknologian aloilla. Vahvistamalla direktiiviin 98/8/EY liittyville tietovaatimuksille samanlainen rakenne kuin direktiiviin 91/414/ETY liittyville tietovaatimuksille helpotetaan sekä niiden hakijoiden työtä, jotka toimittavat asiakirjoja molempien säädösten mukaisesti, että kyseisiä asiakirjoja arvioivien jäsenvaltioiden viranomaisten työtä. Tämän vuoksi on aiheellista saattaa ajan tasalle direktiiviin 98/8/EY sisältyvät mikro-organismeja, virukset ja sienet mukaan luettuina, koskevat tietovaatimukset ja mukauttaa ne mahdollisimman pitkälle direktiivissä 91/414/ETY vahvistettuihin vaatimuksiin. |
| --- | --- |

(2)

On tarpeen mukauttaa direktiivin 98/8/EY liitteet IV A ja IV B tekniseen ja asiaa koskevan lainsäädännön kehitykseen, erityisesti kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annettuun neuvoston direktiiviin 91/414/ETY (2) ja geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön 12 päivänä maaliskuuta 2001 annettuun direktiiviin 2001/18/EY (3), jotta voidaan luoda parempi perusta mikro-organismien ja niitä sisältävien biosidituotteiden riskinarvioinneille. Lisäksi on tapahtunut tieteellistä ja teknistä kehitystä mikrobiologian ja bioteknologian aloilla. Vahvistamalla direktiiviin 98/8/EY liittyville tietovaatimuksille samanlainen rakenne kuin direktiiviin 91/414/ETY liittyville tietovaatimuksille helpotetaan sekä niiden hakijoiden työtä, jotka toimittavat asiakirjoja molempien säädösten mukaisesti, että kyseisiä asiakirjoja arvioivien jäsenvaltioiden viranomaisten työtä. Tämän vuoksi on aiheellista saattaa ajan tasalle direktiiviin 98/8/EY sisältyvät mikro-organismeja, virukset ja sienet mukaan luettuina, koskevat tietovaatimukset ja mukauttaa ne mahdollisimman pitkälle direktiivissä 91/414/ETY vahvistettuihin vaatimuksiin.

| (3) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat biosidituotteita käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaisia, |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat biosidituotteita käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaisia,

ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Korvataan direktiivin 98/8/EY liitteet IV A ja IV B tämän direktiivin liitteellä.

2 artikla

1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2008. Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle kyseiset säädöstekstit sekä kyseisten säännösten ja tämän direktiivin säännösten välinen vastaavuustaulukko.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

3 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

4 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 29 päivänä toukokuuta 2006.

Komission puolesta

Stavros DIMAS

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 123, 24.4.1998, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1).

1

(2)  EYVL L 230, 19.8.1991, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2006/39/EY (EUVL L 104, 13.4.2006, s. 30).

2

(3)  EYVL L 106, 17.4.2001, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1830/2003 (EUVL L 268, 18.10.2003, s. 24).

3

---

LIITE

LIITE IV A

TEHOAINEITA KOSKEVAT TIEDOT

MIKRO-ORGANISMIT, VIRUKSET JA SIENET MUKAAN LUETTUINA

| 1. | Tässä liitteessä mikro-organismilla tarkoitetaan myös viruksia ja sieniä. Vaikuttavasta mikro-organismeista on ilmoitettava ainakin kohdassa ’Vaadittavat tiedot’ luetellut seikat. Kaikista mikro-organismeista, joista tehdään hakemus sisällyttämisestä liitteeseen I tai I A, on toimitettava kaikki asiaanliittyvä tieto ja kirjallisuus. Mikro-organismin ominaisuuksia ja tunnistetietoja koskevat tiedot, vaikutustapa mukaan luettuna, ovat erityisen tärkeitä, ja ne on annettava jaksoissa I–IV. Tiedot muodostavat perustan ihmisten terveyteen kohdistuvien vaikutusten ja ympäristövaikutusten arvioimiselle. |
| --- | --- |

1.

Tässä liitteessä mikro-organismilla tarkoitetaan myös viruksia ja sieniä. Vaikuttavasta mikro-organismeista on ilmoitettava ainakin kohdassa ’Vaadittavat tiedot’ luetellut seikat. Kaikista mikro-organismeista, joista tehdään hakemus sisällyttämisestä liitteeseen I tai I A, on toimitettava kaikki asiaanliittyvä tieto ja kirjallisuus. Mikro-organismin ominaisuuksia ja tunnistetietoja koskevat tiedot, vaikutustapa mukaan luettuna, ovat erityisen tärkeitä, ja ne on annettava jaksoissa I–IV. Tiedot muodostavat perustan ihmisten terveyteen kohdistuvien vaikutusten ja ympäristövaikutusten arvioimiselle.

| 2. | Mikäli tiedot eivät ole tarpeellisia mikro-organismin ominaisuuksien vuoksi, sovelletaan 8 artiklan 5 kohtaa. |
| --- | --- |

2.

Mikäli tiedot eivät ole tarpeellisia mikro-organismin ominaisuuksien vuoksi, sovelletaan 8 artiklan 5 kohtaa.

| 3. | Mikro-organismista on laadittava direktiivin 11 artiklan 1 kohdassa määritetty asiakirja-aineisto kantatasolla, paitsi jos toimitetuista tiedoista käy ilmi, että lajin tiedetään olevan riittävän samanlainen kaikkien ominaisuuksien suhteen tai hakija toimittaa muita perusteita 8 artiklan 5 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

3.

Mikro-organismista on laadittava direktiivin 11 artiklan 1 kohdassa määritetty asiakirja-aineisto kantatasolla, paitsi jos toimitetuista tiedoista käy ilmi, että lajin tiedetään olevan riittävän samanlainen kaikkien ominaisuuksien suhteen tai hakija toimittaa muita perusteita 8 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

| 4. | Jos mikro-organismia on geneettisesti muunnettu siten kuin direktiivin 2001/18/EY 2 artiklan 2 kohdassa on määritelty, on esitettävä jäljennös ympäristöriskin arviointia koskevista tiedoista, kuten kyseisen direktiivin 4 artiklan 2 kohdassa on säädetty. |
| --- | --- |

4.

Jos mikro-organismia on geneettisesti muunnettu siten kuin direktiivin 2001/18/EY 2 artiklan 2 kohdassa on määritelty, on esitettävä jäljennös ympäristöriskin arviointia koskevista tiedoista, kuten kyseisen direktiivin 4 artiklan 2 kohdassa on säädetty.

| 5. | Jos biosidituotteen teho johtuu osittain tai kokonaan jonkin toksiinin eli myrkyllisen aineen tai metaboliitin eli aineenvaihduntatuotteen vaikutuksista tai jos odotettavissa on toksiinien/aineenvaihduntatuotteiden huomattavia jäämiä, jotka eivät liity vaikuttavan mikro-organismin vaikutukseen, toksiinista/aineenvaihduntatuotteesta on esitettävä liitteessä III A ja liitteen III A asiaa koskevissa osissa esitettyjen vaatimusten mukainen asiakirja-aineisto. |
| --- | --- |

5.

Jos biosidituotteen teho johtuu osittain tai kokonaan jonkin toksiinin eli myrkyllisen aineen tai metaboliitin eli aineenvaihduntatuotteen vaikutuksista tai jos odotettavissa on toksiinien/aineenvaihduntatuotteiden huomattavia jäämiä, jotka eivät liity vaikuttavan mikro-organismin vaikutukseen, toksiinista/aineenvaihduntatuotteesta on esitettävä liitteessä III A ja liitteen III A asiaa koskevissa osissa esitettyjen vaatimusten mukainen asiakirja-aineisto.

Vaadittavat tiedot

JAKSOT:

| I | Mikro-organismin tunnistetiedot |
| --- | --- |

I

Mikro-organismin tunnistetiedot

| II | Mikro-organismin biologiset ominaisuudet |
| --- | --- |

II

Mikro-organismin biologiset ominaisuudet

| III | Muut mikro-organismia koskevat tiedot |
| --- | --- |

III

Muut mikro-organismia koskevat tiedot

| IV | Analyyttiset menetelmät |
| --- | --- |

IV

Analyyttiset menetelmät

| V | Vaikutukset ihmisten terveyteen |
| --- | --- |

V

Vaikutukset ihmisten terveyteen

| VI | Jäämät käsitellyissä tuotteissa, elintarvikkeissa ja rehuissa tai niiden pinnalla |
| --- | --- |

VI

Jäämät käsitellyissä tuotteissa, elintarvikkeissa ja rehuissa tai niiden pinnalla

| VII | Vaiheet ja käyttäytyminen ympäristössä |
| --- | --- |

VII

Vaiheet ja käyttäytyminen ympäristössä

| VIII | Vaikutukset muihin kuin kohdeorganismeihin |
| --- | --- |

VIII

Vaikutukset muihin kuin kohdeorganismeihin

| IX | Luokitus ja pakkausmerkinnät |
| --- | --- |

IX

Luokitus ja pakkausmerkinnät

| X | Yhteenveto ja jaksojen I–IX arviointi, mukaan luettuina päätelmät riskienarvioinnista ja suosituksista. |
| --- | --- |

X

Yhteenveto ja jaksojen I–IX arviointi, mukaan luettuina päätelmät riskienarvioinnista ja suosituksista.

Edellä mainittujen kohtien selvittämiseksi on toimitettava seuraavat tiedot:

I   MIKRO-ORGANISMIN TUNNISTETIEDOT

1.1   Hakija

1.2   Valmistaja

1.3   Nimi ja lajikuvaus, kannan kuvaus

1.3.1   Mikro-organismin yleisnimi (mukaan luettuina vaihtoehtoiset ja aiemmat nimet)

1.3.2   Taksonominen nimi ja kanta, josta käy ilmi, onko kyseessä muunnos, mutanttikanta vai muuntogeeninen organismi (GMO); virusten osalta taksonominen luokittelu, serotyyppi, kanta tai mutantin tyyppi

1.3.3   Sen kantakokoelman nimi, jonne kanta on talletettu, sekä kannan numero kokoelmassa

1.3.4   Menetelmät, menettelyt ja kriteerit, joilla mikro-organismi voidaan todeta ja tunnistaa (esimerkiksi morfologia, biokemia, serologia)

1.4   Formuloidun tuotteen valmistuksessa käytetyn materiaalin spesifikaatio

1.4.1   Mikro-organismin pitoisuus

1.4.2   Epäpuhtauksina esiintyvien lisäaineiden ja kontaminoivien mikro-organismien tunnistetiedot ja pitoisuus

1.4.3   Erien analyyttinen profiili

II   MIKRO-ORGANISMIN BIOLOGISET OMINAISUUDET

2.1   Mikro-organismin ja sen käytön historia. Luonnollinen esiintyminen ja maantieteellinen levinneisyys

2.1.1   Historiallinen tausta

2.1.2   Alkuperä ja luonnollinen esiintyminen

2.2   Tiedot kohdeorganismista tai -organismeista

2.2.1   Kohdeorganismin tai -organismien kuvaus

2.2.2   Vaikutustapa

2.3   Isäntäspesifisyys ja vaikutukset muihin lajeihin kuin kohdeorganismiin

2.4   Mikro-organismin kehitysvaiheet/elinkaari

2.5   Tarttuvuus eli infektoivuus, hajaantuminen eli dispersio ja kolonisaatiokyky

2.6   Suhde tunnettuihin kasvien, eläinten tai ihmisten patogeeneihin

2.7   Geneettinen stabiilisuus ja siihen vaikuttavat tekijät

2.8   Aineenvaihduntatuotteiden (erityisesti toksiinien) muodostumista koskevat tiedot

2.9   Antibiootit ja muut antimikrobiset aineet

2.10   Ympäristötekijöiden sietokyky

2.11   Vaikutukset materiaaleihin, aineisiin ja tuotteisiin

III   LISÄTIETOJA MIKRO-ORGANISMISTA

3.1   Käyttötarkoitus

3.2   Suunnitellut käyttökohteet

3.3   Tuotetyyppi/tuotetyypit ja käyttäjäryhmä, joiden osalta mikro-organismi olisi sisällytettävä liitteeseen I, I A tai I B

3.4   Tuotantomenetelmä ja laadunvalvonta

3.5   Tiedot kohdeorganismin tai -organismien vastustuskyvyn (mahdollisesta) kehittymisestä

3.6   Menetelmät mikro-organismin siemenkannan virulenssin alenemisen estämiseksi

3.7   Käsittelyä, varastointia, kuljetusta tai tulipaloa koskevat suositeltavat menetelmät ja varotoimet

3.8   Hävittämistä tai puhdistusta eli dekontaminaatiota koskevat menettelyt

3.9   Toimenpiteet onnettomuustilanteissa

3.10   Jätteenkäsittelymenetelmät

3.11   Vaikuttavaa mikro-organismia koskeva seurantasuunnitelma, mukaan luettuina käsittely, varastointi, kuljetus ja käyttö

IV   MÄÄRITYSMENETELMÄT

4.1   Valmistusprosessissa tuotettavan mikro-organismin määritysmenetelmät

4.2   Menetelmät (elinkykyisten tai elinkyvyttömien) jäämien määrittelemiseksi ja kvantifioimiseksi

V   VAIKUTUKSET IHMISTEN TERVEYTEEN

ENSIMMÄINEN VAIHE

5.1   Perustiedot

5.1.1   Lääketieteelliset tiedot

5.1.2   Valmistuslaitoksen henkilöstön terveydentilan valvonta.

5.1.3   Herkistymis- ja allergiahavainnot

5.1.4   Suorat havainnot, esimerkiksi sairastumistapaukset

5.2   Perustutkimukset

5.2.1   Herkistyminen

5.2.2   Akuutti toksisuus, patogeenisyys ja tarttuvuus

5.2.2.1   Akuutti toksisuus, patogeenisyys ja tarttuvuus suun kautta

5.2.2.2   Akuutti toksisuus, patogeenisyys ja tarttuvuus hengityksen kautta

5.2.2.3   Kerta-annos vatsaonteloon tai ihonalaisesti annettuna

5.2.3   In vitro -genotoksisuuskokeet

5.2.4   Soluviljelykoe

5.2.5   Lyhytaikaista toksisuutta ja patogeenisyyttä koskevat tiedot

5.2.5.1   Terveysvaikutukset hengityksen kautta tapahtuvan toistuvan altistumisen vuoksi

5.2.6   Ehdotettu hoito: ensiapu, lääkehoito

5.2.7   Patogeenisuus ja infektiivisyys alentuneen immunovasteen omaavilla ihmisillä ja eläimillä

ENSIMMÄISEN VAIHEEN LOPPU

TOINEN VAIHE

5.3   Erityistä toksisuutta, patogeenisyyttä ja tarttuvuutta koskevat tutkimukset

5.4   Genotoksisuus – in vivo -tutkimukset somaattisilla soluilla

5.5   Genotoksisuus – in vivo -tutkimukset sukusoluilla

TOISEN VAIHEEN LOPPU

5.6   Yhteenveto nisäkkäisiin kohdistuvasta toksisuudesta, patogeenisyydestä ja tarttuvuudesta sekä yleisarvio

VI   JÄÄMÄT KÄSITELLYISSÄ TUOTTEISSA, ELINTARVIKKEISSA JA REHUISSA TAI NIIDEN PINNALLA

6.1   Lisääntymisen jatkuminen ja todennäköisyys viljelykasveissa, käsitellyissä materiaaleissa ja elintarvikkeissa tai niiden pinnalla

6.2   Muut vaaditut tiedot

6.2.1   Elinkyvyttömät jäämät

6.2.2   Elinkykyiset jäämät

6.3   Yhteenveto ja arvio jäämistä käsitellyissä materiaaleissa, elintarvikkeissa ja rehuissa tai niiden pinnalla

VII   VAIHEET JA KÄYTTÄYTYMINEN YMPÄRISTÖSSÄ

7.1   Pysyvyys ja lisääntyminen

7.1.1   Maaperä

7.1.2   Vesi

7.1.3   Ilma

7.2   Liikkuminen

7.3   Yhteenveto ja arvio aineen vaiheista ja käyttäytymisestä ympäristössä

VIII   MUIHIN KUIN KOHDEORGANISMEIHIN KOHDISTUVAT VAIKUTUKSET

8.1   Vaikutukset lintuihin

8.2   Vaikutukset vesieliöihin

8.2.1   Vaikutukset kaloihin

8.2.2   Vaikutukset makeanveden selkärangattomiin

8.2.3   Vaikutukset levien kasvuun

8.2.4   Vaikutukset muihin kasveihin kuin leviin

8.3   Vaikutukset mehiläisiin

8.4   Vaikutukset muihin niveljalkaisiin kuin mehiläisiin

8.5   Vaikutukset lieroihin

8.6   Vaikutukset maaperän mikro-organismeihin

8.7   Lisätutkimukset

8.7.1   Maakasvit

8.7.2   Nisäkkäät

8.7.3   Muut asiaan liittyvät eliöt ja prosessit

8.8   Yhteenveto ja arvio vaikutuksista muihin kuin kohdeorganismeihin

IX   LUOKITUS JA MERKITSEMINEN

Asiakirjoihin on liitettävä perustellut ehdotukset vaikuttavan mikro-organismin sijoittamisesta johonkin työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät biologisille tekijöille altistumiseen työssä, 18 päivänä syyskuuta 2000 annetun direktiivin 2000/54/EY (1) 2 artiklassa määritetyistä vaararyhmistä. Lisäksi on täsmennettävä pitääkö tuotteissa olla kyseisen direktiivin liitteessä II kuvattu biologista vaaraa ilmaiseva merkki.

X   YHTEENVETO JA ARVIOINTI JAKSOISTA I–IX, MUKAAN LUETTUINA PÄÄTELMÄT RISKIENARVIOINNISTA JA SUOSITUKSISTA

LIITE IV B

BIOSIDITUOTTEITA KOSKEVAT TIEDOT

MIKRO-ORGANISMIT, VIRUKSET JA SIENET MUKAAN LUETTUINA

| 1. | Tässä liitteessä mikro-organismilla tarkoitetaan myös viruksia ja sieniä. Liitteessä esitetään tiedot, jotka vaaditaan mikro-organismeihin pohjautuvien biosidituotteiden hyväksymiseksi. Kaikista biosidituotteista, joista tehdään hakemus, on esitettävä kaikki asiaanliittyvä tieto ja kirjallisuus. Erityisen tärkeitä ovat biosidituotteen kaikkien ainesosien ominaisuuksia ja tunnistetietoja koskevat tiedot, ja ne on annettava jaksoissa I–IV. Tiedot muodostavat perustan ihmisten terveyteen kohdistuvien vaikutusten ja ympäristövaikutusten arvioimiselle. |
| --- | --- |

1.

Tässä liitteessä mikro-organismilla tarkoitetaan myös viruksia ja sieniä. Liitteessä esitetään tiedot, jotka vaaditaan mikro-organismeihin pohjautuvien biosidituotteiden hyväksymiseksi. Kaikista biosidituotteista, joista tehdään hakemus, on esitettävä kaikki asiaanliittyvä tieto ja kirjallisuus. Erityisen tärkeitä ovat biosidituotteen kaikkien ainesosien ominaisuuksia ja tunnistetietoja koskevat tiedot, ja ne on annettava jaksoissa I–IV. Tiedot muodostavat perustan ihmisten terveyteen kohdistuvien vaikutusten ja ympäristövaikutusten arvioimiselle.

| 2. | Mikäli tiedot eivät ole tarpeellisia biosidituotteen ominaisuuksien vuoksi, sovelletaan 8 artiklan 5 kohtaa. |
| --- | --- |

2.

Mikäli tiedot eivät ole tarpeellisia biosidituotteen ominaisuuksien vuoksi, sovelletaan 8 artiklan 5 kohtaa.

| 3. | Tiedot voivat perustua olemassa oleviin tuloksiin, jos toimivaltaiselle viranomaiselle annetaan hyväksyttävä perustelu. Erityisesti on noudatettava direktiivin 67/548/ETY ja vaarallisten valmisteiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 31 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/45/EY (2) säännöksiä, aina kun se on mahdollista, eläinkokeiden rajoittamiseksi mahdollisimman vähiin. |
| --- | --- |

3.

Tiedot voivat perustua olemassa oleviin tuloksiin, jos toimivaltaiselle viranomaiselle annetaan hyväksyttävä perustelu. Erityisesti on noudatettava direktiivin 67/548/ETY ja vaarallisten valmisteiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 31 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/45/EY (2) säännöksiä, aina kun se on mahdollista, eläinkokeiden rajoittamiseksi mahdollisimman vähiin.

| 4. | Mikäli kokeita tehdään, niihin on liitettävä yksityiskohtainen kuvaus (spesifikaatio) käytetystä aineesta ja sen epäpuhtauksista II jakson säännösten mukaisesti. Tarvittaessa on annettava liitteissä II B ja III B esitetyt tiedot biosidituotteen kaikista toksikologisesti tai ekotoksikologisesti merkitsevistä ainesosista, erityisesti jos ainesosat ovat 2 artiklan 1 kohdan e alakohdassa määriteltyjä tarkkailtavia aineita. |
| --- | --- |

4.

Mikäli kokeita tehdään, niihin on liitettävä yksityiskohtainen kuvaus (spesifikaatio) käytetystä aineesta ja sen epäpuhtauksista II jakson säännösten mukaisesti. Tarvittaessa on annettava liitteissä II B ja III B esitetyt tiedot biosidituotteen kaikista toksikologisesti tai ekotoksikologisesti merkitsevistä ainesosista, erityisesti jos ainesosat ovat 2 artiklan 1 kohdan e alakohdassa määriteltyjä tarkkailtavia aineita.

| 5. | Jos kyseessä on uusi valmiste, ekstrapolaatio liitteessä IV olevasta A osasta saatetaan hyväksyä edellyttäen, että aineosien kaikki, erityisesti patogeenisyyteen ja tarttuvuuteen liittyvät, vaikutukset on arvioitu. |
| --- | --- |

5.

Jos kyseessä on uusi valmiste, ekstrapolaatio liitteessä IV olevasta A osasta saatetaan hyväksyä edellyttäen, että aineosien kaikki, erityisesti patogeenisyyteen ja tarttuvuuteen liittyvät, vaikutukset on arvioitu.

Vaadittavat tiedot

JAKSOT:

| I | Biosidituotteen tunnistetiedot |
| --- | --- |

I

Biosidituotteen tunnistetiedot

| II | Biosidituotteen fysikaaliset, kemialliset ja tekniset ominaisuudet |
| --- | --- |

II

Biosidituotteen fysikaaliset, kemialliset ja tekniset ominaisuudet

| III | Käyttöä koskevat tiedot |
| --- | --- |

III

Käyttöä koskevat tiedot

| IV | Muut tiedot biosidituotteesta |
| --- | --- |

IV

Muut tiedot biosidituotteesta

| V | Analyyttiset menetelmät |
| --- | --- |

V

Analyyttiset menetelmät

| VI | Tehokkuutta koskevat tiedot |
| --- | --- |

VI

Tehokkuutta koskevat tiedot

| VII | Vaikutukset ihmisten terveyteen |
| --- | --- |

VII

Vaikutukset ihmisten terveyteen

| VIII | Jäämät käsitellyissä tuotteissa, elintarvikkeissa ja rehuissa tai niiden pinnalla |
| --- | --- |

VIII

Jäämät käsitellyissä tuotteissa, elintarvikkeissa ja rehuissa tai niiden pinnalla

| IX | Vaiheet ja käyttäytyminen ympäristössä |
| --- | --- |

IX

Vaiheet ja käyttäytyminen ympäristössä

| X | Vaikutukset muihin kuin kohteena oleviin organismeihin |
| --- | --- |

X

Vaikutukset muihin kuin kohteena oleviin organismeihin

| XI | Biosidituotteen luokitus, pakkaaminen ja merkitseminen |
| --- | --- |

XI

Biosidituotteen luokitus, pakkaaminen ja merkitseminen

| XII | Yhteenveto ja jaksojen I–XI arviointi, mukaan luettuina päätelmät riskinarvioinnista ja suosituksista |
| --- | --- |

XII

Yhteenveto ja jaksojen I–XI arviointi, mukaan luettuina päätelmät riskinarvioinnista ja suosituksista

Edellä mainittujen kohtien selvittämiseksi on toimitettava seuraavat tiedot:

I   BIOSIDITUOTTEEN TUNNISTETIEDOT

1.1   Hakija

1.2   Biosidituotteen ja mikro-organismin (-organismien) valmistaja

1.3   Kauppanimi tai ehdotettu kauppanimi sekä tarvittaessa valmistajan biosidituotteelle antama kehityskoodinumero

1.4   Yksityiskohtaiset määrää ja laatua koskevat tiedot valmisteen koostumuksesta

1.5   Valmisteen olomuoto ja luonne

1.6   Käyttötarkoitus

II   BIOSIDITUOTTEEN FYSIKAALISET, KEMIALLISET JA TEKNISET OMINAISUUDET

2.1   Olemus (väri ja haju)

2.2   Varastointistabiilisuus ja säilytysaika

2.2.1   Valon, lämpötilan ja kosteuden vaikutukset biosidituotteen teknisiin ominaisuuksiin

2.2.2   Muita stabiilisuuteen vaikuttavia tekijöitä

2.3   Räjähtävyys ja hapettavuus

2.4   Leimahduspiste ja muut syttyvyyttä tai itsestäänsyttyvyyttä koskevat tiedot

2.5   Happamuus, emäksisyys ja pH-arvo

2.6   Viskositeetti ja pintajännitys

2.7   Biosidituotteen tekniset ominaisuudet

2.7.1   Kostuvuus

2.7.2   Pysyvän vaahdon muodostuminen

2.7.3   Suspendoituvuus ja stabiilisuus suspensiona

2.7.4   Kuivaseula- ja märkäseulakoe

2.7.5   Hiukkaskokojakauma (hienoksi jauhettavat ja kostutettavat jauheet, rakeet), pöly-/ hienojen hiukkasten pitoisuus (rakeet), jauhautuminen ja murenevuus(rakeet)

2.7.6   Emulgoituvuus, uudelleen emulgoituvuus, emulsion stabiilisuus

2.7.7   Juoksevuus, kaadettavuus ja pölyävyys

2.8   Fysikaalinen, kemiallinen ja biologinen yhteensopivuus muiden tuotteiden kanssa mukaan luettuina ne muut biosidituotteet, joiden kanssa sen käyttö on sallittu tai rekisteröity

2.8.1   Fysikaalinen yhteensopivuus

2.8.2   Kemiallinen yhteensopivuus

2.8.3   Biologinen yhteensopivuus

2.9   Yhteenveto ja arvio biosidituotteen fysikaalisista, kemiallisista ja teknisistä ominaisuuksista

III   KÄYTTÖÄ KOSKEVAT TIEDOT

3.1   Suunnitellut käyttökohteet

3.2   Vaikutustapa

3.3   Suunnitellun käytön yksityiskohdat

3.4   Käyttömäärät

3.5   Mikro-organismin pitoisuus käytetyssä aineessa (esimerkiksi käyttölaitteessa tai syöteissä)

3.6   Käyttötapa

3.7   Käyttökertojen määrä ja ajoitus sekä suojan kestoaika

3.8   Tarvittavat odotusajat tai muut varotoimenpiteet, joilla vältetään haitalliset vaikutukset ihmisten ja eläinten terveyteen ja ympäristöön

3.9   Ehdotetut käyttöohjeet

3.10   Käyttäjäryhmät

3.11   Tiedot mahdollisesta resistenssin kehittymisestä

3.12   Vaikutukset biosidituotteella käsiteltyihin materiaaleihin tai tuotteisiin

IV   MUUT TIEDOT BIOSIDITUOTTEESTA

4.1   Pakkaaminen ja biosidituotteen yhteensopivuus ehdotetun pakkausmateriaalin kanssa

4.2   Käytettävien laitteiden puhdistusmenetelmät

4.3   Aika, joka on odotettava ennen käsitellyn alueen tai kohteen käyttöä, tai muut suojatoimenpiteet ihmisten, kotieläinten ja ympäristön suojelemiseksi

4.4   Suositeltavat menetelmät ja varotoimenpiteet käsittelyä, varastointia, kuljetusta tai tulipaloa varten

4.5   Toimenpiteet onnettomuustilanteissa

4.6   Biosidituotteen ja sen pakkauksen hävittämis- tai puhdistamismenettelyt

4.6.1   Valvottu poltto

4.6.2   Muut

4.7   Vaikuttavaa mikro-organismia tai muita mikro-organismeja koskeva seurantasuunnitelma, mukaan luettuina käsittely, varastointi, kuljetus ja käyttö

V   MÄÄRITYSMENETELMÄT

5.1   Biosidituotteen määritysmenetelmät

5.2   Menetelmät jäämien määrittelemiseksi ja kvantifioimiseksi

VI   TIEDOT TEHOKKUUDESTA

VII   VAIKUTUKSET IHMISTEN TERVEYTEEN

7.1   Akuuttia toksisuutta koskevat perustutkimukset

7.1.1   Akuutti myrkyllisyys suun kautta

7.1.2   Akuutti toksisuus hengityksen kautta

7.1.3   Akuutti myrkyllisyys ihon kautta

7.2   Akuuttia toksisuutta koskevat lisätutkimukset

7.2.1   Ihoärsytys

7.2.2   Silmä-ärsytys

7.2.3   Ihon herkistyminen

7.3   Altistumista koskevat tiedot

7.4   Saatavilla olevat toksikologiset tiedot muista kuin tehoaineista

7.5   Lisätutkimukset biosidituotteiden yhdistelmistä

7.6   Yhteenveto ja terveysvaikutusten arviointi

VIII   JÄÄMÄT KÄSITELLYISSÄ TUOTTEISSA, ELINTARVIKKEISSA JA REHUISSA TAI NIIDEN PINNALLA

IX   VAIHEET JA KÄYTTÄYTYMINEN YMPÄRISTÖSSÄ

X   MUIHIN KUIN KOHDEORGANISMEIHIN KOHDISTUVAT VAIKUTUKSET

10.1   Vaikutukset lintuihin

10.2   Vaikutukset vesieliöihin

10.3   Vaikutukset mehiläisiin

10.4   Vaikutukset muihin niveljalkaisiin kuin mehiläisiin

10.5   Vaikutukset lieroihin

10.6   Vaikutukset maaperän mikro-organismeihin

10.7   Lisätutkimukset, joihin voi sisältyä muita lajeja koskevia lisätutkimuksia tai toisen vaiheen tutkimuksia, kuten esimerkiksi muita kuin kohdeorganismeja koskevia tutkimuksia.

10.7.1   Maakasvit

10.7.2   Nisäkkäät

10.7.3   Muut asiaanliittyvät lajit ja prosessit

10.8   Yhteenveto ja arvio vaikutuksista muihin kuin kohdeorganismeihin

XI   BIOSIDITUOTTEEN LUOKITUS, PAKKAAMINEN JA MERKITSEMINEN

Kuten 20 artiklassa vahvistetaan, on tehtävä ehdotukset perusteluineen biosidituotteen luokittelemiseksi ja merkitsemiseksi direktiivin 67/548/ETY ja direktiivin 1999/45/EY säännösten mukaisesti. Luokitus sisältää vaararyhmän tai -ryhmien kuvauksen sekä kaikkien vaarallisten ominaisuuksien osalta vaaraa osoittavan lausekkeen. Luokituksen perusteella on tehtävä ehdotus merkinnöistä, mukaan luettuina varoitusmerkki tai -merkit, varoitusmerkkien nimet, vaaraa osoittavat lausekkeet ja turvallisuustoimenpiteitä osoittavat lausekkeet. Luokituksen ja merkintöjen on vastattava biosidituotteen sisältämiä kemiallisia aineita. Tarvittaessa jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle on toimitettava näytteitä ehdotetusta pakkauksesta.

Asiakirjoihin on liitettävä perustellut ehdotukset osoittamisesta johonkin direktiivin 2000/54/EY 2 artiklassa määritetyistä vaararyhmistä. Lisäksi on täsmennettävä, pitääkö tuotteissa olla kyseisen direktiivin liitteessä II kuvattu biologista vaaraa ilmaiseva merkki.

XII   YHTEENVETO JA JAKSOJEN I–IX ARVIOINTI, MUKAAN LUETTUINA PÄÄTELMÄT RISKIENARVIOINNISTA JA SUOSITUKSISTA

---

(1)  EYVL L 262, 17.10.2000, s. 21.

1

(2)  EYVL L 200, 30.7.1999, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2006/8/EY (EUVL L 19, 24.1.2006, s. 12).

2

---

II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Komissio

| 30.5.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 142/16 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 142/16

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 3 päivänä toukokuuta 2006,

Alankomaiden kuningaskunnan EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 5 kohdan mukaisesti tiedoksi antamista kansallisista säännösluonnoksista, joissa säädetään dieselkäyttöisten ajoneuvojen hiukkaspäästöjen rajoittamisesta

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 1791)

(Ainoastaan hollanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(2006/372/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan 5 ja 6 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

I   TAUSTA

1.   Asiaa koskeva yhteisön lainsäädäntö

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/69/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 1998, moottoriajoneuvojen päästöjen aiheuttaman ilman pilaantumisen ehkäisemiseksi toteutettavista toimenpiteistä ja neuvoston direktiivin 70/220/ETY muuttamisesta. Kyseisellä direktiivillä muutetaan neuvoston direktiiviä 70/220/ETY, annettu 20 päivänä maaliskuuta 1970, moottoriajoneuvojen ottomoottoreiden kaasujen aiheuttaman ilman pilaantumisen estämiseksi toteutettavia toimenpiteitä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (1) ja asetetaan hiukkaspäästöjen raja-arvoksi 25 milligrammaa kilometriä kohden (ks. direktiivin liitteessä I oleva 5.3.1.4 kohta). Neuvoston direktiivi 70/156/ETY, annettu 6 päivänä helmikuuta 1970, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (2) liitteessä II olevassa A jaksossa tarkoitettujen M-luokan dieselajoneuvojen – lukuun ottamatta ajoneuvoja, joiden enimmäismassa on yli 2 500 kilogrammaa – ja N1-luokan I-alaluokan dieselajoneuvojen osalta. Tätä raja-arvoa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2005 uudentyyppisiin ajoneuvoihin ja 1 päivästä tammikuuta 2006 uusiin ajoneuvoihin. Lisäksi direktiivissä asetetaan hiukkaspäästöjen raja-arvoksi 40 milligrammaa kilometriä kohden N1-luokan II-alaluokan dieselajoneuvojen osalta ja 60 milligrammaa kilometriä kohden niiden N1-luokan III-alaluokan ja M-luokan dieselajoneuvojen osalta, joiden enimmäismassa on yli 2 500 kilogrammaa. Kahta jälkimmäistä raja-arvoa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2006 uudentyyppisiin ajoneuvoihin ja 1 päivästä tammikuuta 2007 uusiin ajoneuvoihin. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/69/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 1998, moottoriajoneuvojen päästöjen aiheuttaman ilman pilaantumisen ehkäisemiseksi toteutettavista toimenpiteistä ja neuvoston direktiivin 70/220/ETY muuttamisesta. Kyseisellä direktiivillä muutetaan neuvoston direktiiviä 70/220/ETY, annettu 20 päivänä maaliskuuta 1970, moottoriajoneuvojen ottomoottoreiden kaasujen aiheuttaman ilman pilaantumisen estämiseksi toteutettavia toimenpiteitä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (1) ja asetetaan hiukkaspäästöjen raja-arvoksi 25 milligrammaa kilometriä kohden (ks. direktiivin liitteessä I oleva 5.3.1.4 kohta). Neuvoston direktiivi 70/156/ETY, annettu 6 päivänä helmikuuta 1970, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (2) liitteessä II olevassa A jaksossa tarkoitettujen M-luokan dieselajoneuvojen – lukuun ottamatta ajoneuvoja, joiden enimmäismassa on yli 2 500 kilogrammaa – ja N1-luokan I-alaluokan dieselajoneuvojen osalta. Tätä raja-arvoa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2005 uudentyyppisiin ajoneuvoihin ja 1 päivästä tammikuuta 2006 uusiin ajoneuvoihin. Lisäksi direktiivissä asetetaan hiukkaspäästöjen raja-arvoksi 40 milligrammaa kilometriä kohden N1-luokan II-alaluokan dieselajoneuvojen osalta ja 60 milligrammaa kilometriä kohden niiden N1-luokan III-alaluokan ja M-luokan dieselajoneuvojen osalta, joiden enimmäismassa on yli 2 500 kilogrammaa. Kahta jälkimmäistä raja-arvoa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2006 uudentyyppisiin ajoneuvoihin ja 1 päivästä tammikuuta 2007 uusiin ajoneuvoihin.

| (2) | Direktiivin 98/69/EY 2 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltio ei saa (...) moottoriajoneuvojen päästöjen aiheuttamaan ilman pilaantumiseen liittyvistä syistä






  — | evätä direktiivin 70/156/ETY 4 artiklan 1 kohdan mukaista EY-tyyppihyväksyntää tai |
| --- | --- | --- |

(2)

Direktiivin 98/69/EY 2 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltio ei saa (...) moottoriajoneuvojen päästöjen aiheuttamaan ilman pilaantumiseen liittyvistä syistä

—

evätä direktiivin 70/156/ETY 4 artiklan 1 kohdan mukaista EY-tyyppihyväksyntää tai

| — | evätä kansallista tyyppihyväksyntää tai |
| --- | --- |

—

evätä kansallista tyyppihyväksyntää tai

| — | kieltää ajoneuvojen rekisteröintiä, myyntiä tai käyttöönottoa, direktiivin 70/156/ETY 7 artiklan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

kieltää ajoneuvojen rekisteröintiä, myyntiä tai käyttöönottoa, direktiivin 70/156/ETY 7 artiklan mukaisesti,

jos ajoneuvo on direktiivin 70/220/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna tällä direktiivillä, vaatimusten mukainen.”

| (3) | Komissio hyväksyi 21 päivänä joulukuuta 2005 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä niiltä osin kuin se koskee päästöjä ja ajoneuvojen korjaamiseen tarvittavien tietojen saatavuutta sekä direktiivien 72/306/ETY ja .../.../EY muuttamisesta (Euro 5 -ehdotus) (3). Ehdotuksessa alennetaan hiukkaspäästöjen raja-arvo 5 milligrammaan kilometriä kohden dieselajoneuvojen osalta. Tätä uutta raja-arvoa aletaan soveltaa M-luokan ja N1-luokan I-alaluokan uudentyyppisiin ajoneuvoihin 18 kuukautta ja yksi päivä asetuksen voimaantulopäivästä ja M-luokan ja N1-luokan I-alaluokan uusiin ajoneuvoihin 36 kuukautta asetuksen voimaantulopäivästä. |
| --- | --- |

(3)

Komissio hyväksyi 21 päivänä joulukuuta 2005 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä niiltä osin kuin se koskee päästöjä ja ajoneuvojen korjaamiseen tarvittavien tietojen saatavuutta sekä direktiivien 72/306/ETY ja .../.../EY muuttamisesta (Euro 5 -ehdotus) (3). Ehdotuksessa alennetaan hiukkaspäästöjen raja-arvo 5 milligrammaan kilometriä kohden dieselajoneuvojen osalta. Tätä uutta raja-arvoa aletaan soveltaa M-luokan ja N1-luokan I-alaluokan uudentyyppisiin ajoneuvoihin 18 kuukautta ja yksi päivä asetuksen voimaantulopäivästä ja M-luokan ja N1-luokan I-alaluokan uusiin ajoneuvoihin 36 kuukautta asetuksen voimaantulopäivästä.

| (4) | Ilmassa olevien rikkidioksidin, typpidioksidin ja typen oksidien, hiukkasten ja lyijyn pitoisuuksien raja-arvoista 22 päivänä huhtikuuta 1999 annetussa neuvoston direktiivissä 1999/30/EY (4), jota olisi luettava yhdessä ilmanlaadun arvioinnista ja hallinnasta 27 päivänä syyskuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/62/EY kanssa (5), vahvistetaan raja-arvot ilmassa olevien PM10-hiukkasten pitoisuuksille; PM10-hiukkaset määritellään hiukkasiksi, ”jotka läpäisevät kokoerottelevan erottimen, jonka leikkausraja aerodynaamiselta halkaisijaltaan 10 μm:n kokoisille hiukkasille on 50 %”. Direktiivin 1999/30/EY 5 artiklan mukaan nämä raja-arvot ovat olleet oikeudellisesti sitovia 1 päivästä tammikuuta 2005. Kyseisen direktiivin liitteen III mukaan ihmisten terveyden suojelemiseksi asetettu vuosiraja-arvo on 40 μg/m3 ja vuorokausiraja-arvo 50 μg/m3, joka saa ylittyä enintään 35 kertaa kalenterivuoden aikana. |
| --- | --- |

(4)

Ilmassa olevien rikkidioksidin, typpidioksidin ja typen oksidien, hiukkasten ja lyijyn pitoisuuksien raja-arvoista 22 päivänä huhtikuuta 1999 annetussa neuvoston direktiivissä 1999/30/EY (4), jota olisi luettava yhdessä ilmanlaadun arvioinnista ja hallinnasta 27 päivänä syyskuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/62/EY kanssa (5), vahvistetaan raja-arvot ilmassa olevien PM10-hiukkasten pitoisuuksille; PM10-hiukkaset määritellään hiukkasiksi, ”jotka läpäisevät kokoerottelevan erottimen, jonka leikkausraja aerodynaamiselta halkaisijaltaan 10 μm:n kokoisille hiukkasille on 50 %”. Direktiivin 1999/30/EY 5 artiklan mukaan nämä raja-arvot ovat olleet oikeudellisesti sitovia 1 päivästä tammikuuta 2005. Kyseisen direktiivin liitteen III mukaan ihmisten terveyden suojelemiseksi asetettu vuosiraja-arvo on 40 μg/m3 ja vuorokausiraja-arvo 50 μg/m3, joka saa ylittyä enintään 35 kertaa kalenterivuoden aikana.

| (5) | Direktiivin 96/62/EY 7 artiklan 3 kohdassa säädetään seuraavaa: ”Jäsenvaltioiden on laadittava toimintasuunnitelmia, joista ilmenevät toimenpiteet, jotka on toteutettava lyhyellä aikavälillä raja-arvojen ja/tai varoituskynnysten ylittymisen uhatessa, kyseisen uhan vähentämiseksi ja sen keston lyhentämiseksi. Näissä suunnitelmissa voidaan määrätä tapauskohtaisesti valvontatoimista ja tarvittaessa sellaisten toimintojen keskeyttämisestä, moottoriajoneuvoliikenne mukaan lukien, jotka myötävaikuttavat raja-arvojen ylittymiseen”. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivin 96/62/EY 7 artiklan 3 kohdassa säädetään seuraavaa: ”Jäsenvaltioiden on laadittava toimintasuunnitelmia, joista ilmenevät toimenpiteet, jotka on toteutettava lyhyellä aikavälillä raja-arvojen ja/tai varoituskynnysten ylittymisen uhatessa, kyseisen uhan vähentämiseksi ja sen keston lyhentämiseksi. Näissä suunnitelmissa voidaan määrätä tapauskohtaisesti valvontatoimista ja tarvittaessa sellaisten toimintojen keskeyttämisestä, moottoriajoneuvoliikenne mukaan lukien, jotka myötävaikuttavat raja-arvojen ylittymiseen”.

2.   Tiedoksi annettu kansallinen säännös

| (6) | Alankomaiden kuningaskunta on antanut komissiolle tiedoksi asetusluonnoksen, jolla on tarkoitus asettaa hiukkaspäästöjen pakolliseksi raja-arvoksi 5 milligrammaa kilometriä kohden sellaisten hyötyajoneuvojen osalta, joiden suurin sallittu paino on 1 305 kilogrammaa (N1-luokan I-alaluokan ajoneuvot), ja henkilöautojen (M1-luokan ajoneuvot) osalta, siten kuin ne on määritelty ajoneuvoasetuksen (Voertuigreglement) 1 artiklan 1 kohdan h alakohdassa ja at kohdassa. Asetusta sovellettaisiin kaikkiin tällaisiin dieselmoottorilla varustettuihin ajoneuvoihin, jotka otetaan käyttöön 31 päivän joulukuuta 2006 jälkeen. Tämä tarkoittaa, että ajoneuvoihin asennetaan hiukkassuodattimet. |
| --- | --- |

(6)

Alankomaiden kuningaskunta on antanut komissiolle tiedoksi asetusluonnoksen, jolla on tarkoitus asettaa hiukkaspäästöjen pakolliseksi raja-arvoksi 5 milligrammaa kilometriä kohden sellaisten hyötyajoneuvojen osalta, joiden suurin sallittu paino on 1 305 kilogrammaa (N1-luokan I-alaluokan ajoneuvot), ja henkilöautojen (M1-luokan ajoneuvot) osalta, siten kuin ne on määritelty ajoneuvoasetuksen (Voertuigreglement) 1 artiklan 1 kohdan h alakohdassa ja at kohdassa. Asetusta sovellettaisiin kaikkiin tällaisiin dieselmoottorilla varustettuihin ajoneuvoihin, jotka otetaan käyttöön 31 päivän joulukuuta 2006 jälkeen. Tämä tarkoittaa, että ajoneuvoihin asennetaan hiukkassuodattimet.

| (7) | Alankomaiden viranomaisten tiedoksiantamalla toimenpiteellä muutetaan lainsäädäntöä, jossa säädetään vaatimuksista, jotka ajoneuvojen ja niiden osien on täytettävä koko niiden käyttöiän ajan (Voertuigreglement). Näiden vaatimusten täyttyminen tarkastetaan ajoneuvojen määräaikaiskatsastuksen yhteydessä, ja tarkastuksen voi tehdä myös poliisi. |
| --- | --- |

(7)

Alankomaiden viranomaisten tiedoksiantamalla toimenpiteellä muutetaan lainsäädäntöä, jossa säädetään vaatimuksista, jotka ajoneuvojen ja niiden osien on täytettävä koko niiden käyttöiän ajan (Voertuigreglement). Näiden vaatimusten täyttyminen tarkastetaan ajoneuvojen määräaikaiskatsastuksen yhteydessä, ja tarkastuksen voi tehdä myös poliisi.

| (8) | Tiedoksiannettu toimenpide ei siihen liitettyjen perusteluiden mukaan koske tyyppihyväksyntämenettelyä. Näyttää siltä, että toisessa jäsenvaltiossa EY-tyyppihyväksytyiltä ajoneuvoilta ei kielletä rekisteröintiä Alankomaissa ja että ajoneuvojen, jotka täyttävät direktiivin 70/220/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 98/69/EY, vaatimukset, olisi edelleenkin saatava tyyppihyväksyntä Alankomaissa. Ensimmäisessä katsastuksessa tai poliisitarkastuksessa nämä ajoneuvot todetaan kuitenkin tiedoksiannetun toimenpiteen vastaisiksi. |
| --- | --- |

(8)

Tiedoksiannettu toimenpide ei siihen liitettyjen perusteluiden mukaan koske tyyppihyväksyntämenettelyä. Näyttää siltä, että toisessa jäsenvaltiossa EY-tyyppihyväksytyiltä ajoneuvoilta ei kielletä rekisteröintiä Alankomaissa ja että ajoneuvojen, jotka täyttävät direktiivin 70/220/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 98/69/EY, vaatimukset, olisi edelleenkin saatava tyyppihyväksyntä Alankomaissa. Ensimmäisessä katsastuksessa tai poliisitarkastuksessa nämä ajoneuvot todetaan kuitenkin tiedoksiannetun toimenpiteen vastaisiksi.

| (9) | Näin ollen tiedoksiannettu toimenpide tarkoittaa sitä, että 1 päivästä tammikuuta 2007 on kielletty sellaisten uusien N1-luokan I-alaluokan ja M1-luokan ajoneuvojen käyttö, joiden hiukkaspäästöt ovat yli 5 milligrammaa kilometriä kohden. |
| --- | --- |

(9)

Näin ollen tiedoksiannettu toimenpide tarkoittaa sitä, että 1 päivästä tammikuuta 2007 on kielletty sellaisten uusien N1-luokan I-alaluokan ja M1-luokan ajoneuvojen käyttö, joiden hiukkaspäästöt ovat yli 5 milligrammaa kilometriä kohden.

II   ASIAN KÄSITTELY

| (10) | Alankomaiden kuningaskunta antoi komissiolle 2 päivänä marraskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 5 kohdan mukaisesti tiedoksi aikomuksensa hyväksyä asetusluonnos, jossa säädetään dieselkäyttöisten ajoneuvojen hiukkaspäästöjen rajoittamisesta, näin poiketen siitä, mitä on säädetty direktiivissä 98/69/EY. |
| --- | --- |

(10)

Alankomaiden kuningaskunta antoi komissiolle 2 päivänä marraskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 5 kohdan mukaisesti tiedoksi aikomuksensa hyväksyä asetusluonnos, jossa säädetään dieselkäyttöisten ajoneuvojen hiukkaspäästöjen rajoittamisesta, näin poiketen siitä, mitä on säädetty direktiivissä 98/69/EY.

| (11) | Komissio ilmoitti 23 päivänä marraskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä Alankomaiden hallitukselle, että se on vastaanottanut perustamissopimuksen 95 artiklan 5 kohdan mukaisen tiedoksiannon ja että 95 artiklan 6 kohdan mukainen kuuden kuukauden tarkastelujakso alkoi 5 päivänä marraskuuta 2005 eli seuraavana päivänä tiedoksiannon vastaanottamisesta. |
| --- | --- |

(11)

Komissio ilmoitti 23 päivänä marraskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä Alankomaiden hallitukselle, että se on vastaanottanut perustamissopimuksen 95 artiklan 5 kohdan mukaisen tiedoksiannon ja että 95 artiklan 6 kohdan mukainen kuuden kuukauden tarkastelujakso alkoi 5 päivänä marraskuuta 2005 eli seuraavana päivänä tiedoksiannon vastaanottamisesta.

| (12) | Komissio ilmoitti 17 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä muille jäsenvaltioille saaneensa tiedoksiannon Alankomaiden kuningaskunnalta. Lisäksi komissio julkaisi tiedoksiantoa koskevan ilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (6) ilmoittaakseen muille, joita asia koskee, kansallisista säännöksistä, jotka Alankomaat aikoo ottaa käyttöön, sekä niiden perusteluista. |
| --- | --- |

(12)

Komissio ilmoitti 17 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä muille jäsenvaltioille saaneensa tiedoksiannon Alankomaiden kuningaskunnalta. Lisäksi komissio julkaisi tiedoksiantoa koskevan ilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (6) ilmoittaakseen muille, joita asia koskee, kansallisista säännöksistä, jotka Alankomaat aikoo ottaa käyttöön, sekä niiden perusteluista.

| (13) | Alankomaiden viranomaiset ilmoittivat komissiolle 10 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä Alankomaiden ympäristönarviointiviraston (Milieu- en Natuurplanbureau) äskettäisestä raportista New understanding of the scale of particulate matter problem, joka osoittaa, että PM10-hiukkaspäästöjen tasot ovat 10–15 prosenttia luultua alhaisemmat. |
| --- | --- |

(13)

Alankomaiden viranomaiset ilmoittivat komissiolle 10 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä Alankomaiden ympäristönarviointiviraston (Milieu- en Natuurplanbureau) äskettäisestä raportista New understanding of the scale of particulate matter problem, joka osoittaa, että PM10-hiukkaspäästöjen tasot ovat 10–15 prosenttia luultua alhaisemmat.

| (14) | Voidakseen arvioida Alankomaiden viranomaisten esittämiä näkemyksiä komissio pyysi tieteellistä ja teknistä neuvontaa konsulttien yhteenliittymältä, jota koordinoi TNO (Nederlandse Organisatie voor toegepast-natuurwetenschappelijk onderzoek). Yhteenliittymä toimitti komissiolle raporttinsa 27 päivänä maaliskuuta 2006 (7). |
| --- | --- |

(14)

Voidakseen arvioida Alankomaiden viranomaisten esittämiä näkemyksiä komissio pyysi tieteellistä ja teknistä neuvontaa konsulttien yhteenliittymältä, jota koordinoi TNO (Nederlandse Organisatie voor toegepast-natuurwetenschappelijk onderzoek). Yhteenliittymä toimitti komissiolle raporttinsa 27 päivänä maaliskuuta 2006 (7).

III   OIKEUDELLINEN ARVIOINTI

1.   Käsiteltäväksi ottamista koskevien ehtojen arviointi

| (15) | EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 5 kohdassa määrätään seuraavaa: ”Jos sen jälkeen kun neuvosto tai komissio on toteuttanut yhdenmukaistamistoimenpiteen, jäsenvaltio lisäksi pitää tarpeellisena ottaa käyttöön uuteen, ympäristönsuojelua tai työympäristön suojelua koskevaan tieteelliseen näyttöön perustuvia kansallisia säännöksiä tai määräyksiä kyseisen jäsenvaltion erityisten ongelmien vuoksi, jotka ovat ilmenneet yhdenmukaistamistoimenpiteen toteuttamisen jälkeen, jäsenvaltio antaa suunnitellut säännökset ja määräykset sekä niiden käyttöönottamisen perusteet tiedoksi komissiolle.” |
| --- | --- |

(15)

EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 5 kohdassa määrätään seuraavaa: ”Jos sen jälkeen kun neuvosto tai komissio on toteuttanut yhdenmukaistamistoimenpiteen, jäsenvaltio lisäksi pitää tarpeellisena ottaa käyttöön uuteen, ympäristönsuojelua tai työympäristön suojelua koskevaan tieteelliseen näyttöön perustuvia kansallisia säännöksiä tai määräyksiä kyseisen jäsenvaltion erityisten ongelmien vuoksi, jotka ovat ilmenneet yhdenmukaistamistoimenpiteen toteuttamisen jälkeen, jäsenvaltio antaa suunnitellut säännökset ja määräykset sekä niiden käyttöönottamisen perusteet tiedoksi komissiolle.”

| (16) | Alankomaiden viranomaisten toimittaman tiedoksiannon tavoitteena on saada hyväksyntä sellaisten uusien kansallisten säännösten käyttöönotolle, joiden katsotaan olevan ristiriidassa direktiivin 70/220/ETY kanssa, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 98/69/EY. Kyseisellä direktiivillä yhdenmukaistetaan täysimääräisesti moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnälle asetetut tekniset vaatimukset moottoriajoneuvojen päästöjen osalta. Siinä asetetaan dieselautojen ja kevyiden pakettiautojen hiukkaspäästöjen raja-arvoksi 25 milligrammaa kilometriä kohden. |
| --- | --- |

(16)

Alankomaiden viranomaisten toimittaman tiedoksiannon tavoitteena on saada hyväksyntä sellaisten uusien kansallisten säännösten käyttöönotolle, joiden katsotaan olevan ristiriidassa direktiivin 70/220/ETY kanssa, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 98/69/EY. Kyseisellä direktiivillä yhdenmukaistetaan täysimääräisesti moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnälle asetetut tekniset vaatimukset moottoriajoneuvojen päästöjen osalta. Siinä asetetaan dieselautojen ja kevyiden pakettiautojen hiukkaspäästöjen raja-arvoksi 25 milligrammaa kilometriä kohden.

| (17) | Kun direktiivin 70/220/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 98/69/EY, säännöksiä verrataan Alankomaiden viranomaisten tiedoksi antamiin kansallisiin säännöksiin, ilmenee, että Alankomaiden ehdotus sisältää kyseistä direktiiviä tiukemmat vaatimukset moottoriajoneuvojen tekniselle tarkastukselle niiden päästöjen aiheuttamaan ilman pilaantumiseen liittyvistä syistä. Erityisesti tiedoksiannetussa toimenpiteessä asetetaan hiukkaspäästöille pakolliseksi raja-arvoksi 5 milligrammaa kilometriä kohden sellaisten hyötyajoneuvojen osalta, joiden suurin sallittu paino on 1 305 kilogrammaa (N1-luokan I-alaluokan ajoneuvot), ja henkilöautojen (M1-ajoneuvot) osalta, mikä estää näihin luokkiin kuuluvien ajoneuvojen käytön, vaikka ne täyttäisivät direktiivin 70/220/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 98/69/EY, vaatimukset. On huomattava, että direktiivi menettää vaikutuksensa, jos jäsenvaltiot voivat teknisten tarkastusten yhteydessä asettaa ajoneuvoille erilaisia vaatimuksia ajoneuvojen päästöjen aiheuttamaan ilman pilaantumiseen liittyvistä syistä. EY-tyyppihyväksynnän on oltava voimassa useita vuosia ja joka tapauksessa pitkään ajoneuvon ensimmäisen katsastuksen jälkeen. Kaikki muut tulkinnat antaisivat jäsenvaltioille mahdollisuuden kiertää EY-tyyppihyväksyntäjärjestelmä. |
| --- | --- |

(17)

Kun direktiivin 70/220/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 98/69/EY, säännöksiä verrataan Alankomaiden viranomaisten tiedoksi antamiin kansallisiin säännöksiin, ilmenee, että Alankomaiden ehdotus sisältää kyseistä direktiiviä tiukemmat vaatimukset moottoriajoneuvojen tekniselle tarkastukselle niiden päästöjen aiheuttamaan ilman pilaantumiseen liittyvistä syistä. Erityisesti tiedoksiannetussa toimenpiteessä asetetaan hiukkaspäästöille pakolliseksi raja-arvoksi 5 milligrammaa kilometriä kohden sellaisten hyötyajoneuvojen osalta, joiden suurin sallittu paino on 1 305 kilogrammaa (N1-luokan I-alaluokan ajoneuvot), ja henkilöautojen (M1-ajoneuvot) osalta, mikä estää näihin luokkiin kuuluvien ajoneuvojen käytön, vaikka ne täyttäisivät direktiivin 70/220/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 98/69/EY, vaatimukset. On huomattava, että direktiivi menettää vaikutuksensa, jos jäsenvaltiot voivat teknisten tarkastusten yhteydessä asettaa ajoneuvoille erilaisia vaatimuksia ajoneuvojen päästöjen aiheuttamaan ilman pilaantumiseen liittyvistä syistä. EY-tyyppihyväksynnän on oltava voimassa useita vuosia ja joka tapauksessa pitkään ajoneuvon ensimmäisen katsastuksen jälkeen. Kaikki muut tulkinnat antaisivat jäsenvaltioille mahdollisuuden kiertää EY-tyyppihyväksyntäjärjestelmä.

| (18) | Kuten EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 5 kohdassa edellytetään, Alankomaat antoi komissiolle tiedoksi niiden säännösten sanamuodon, jotka se aikoo ottaa käyttöön ja jotka menevät direktiivin 70/220/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 98/69/EY, säännöksiä pidemmälle. Pyyntöön oli liitetty perusteet, jotka sen mielestä oikeuttavat mainittujen säännösten käyttöönoton. |
| --- | --- |

(18)

Kuten EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 5 kohdassa edellytetään, Alankomaat antoi komissiolle tiedoksi niiden säännösten sanamuodon, jotka se aikoo ottaa käyttöön ja jotka menevät direktiivin 70/220/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 98/69/EY, säännöksiä pidemmälle. Pyyntöön oli liitetty perusteet, jotka sen mielestä oikeuttavat mainittujen säännösten käyttöönoton.

| (19) | Alankomaiden antaman tiedoksiannon, jonka tarkoituksena on saada hyväksyntä direktiivistä 70/220/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 98/69/EY, poikkeavien kansallisten säännösten käyttöönotolle, katsotaan siten täyttävän käsiteltäväksi ottamisen ehdot EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 5 kohdan määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

(19)

Alankomaiden antaman tiedoksiannon, jonka tarkoituksena on saada hyväksyntä direktiivistä 70/220/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 98/69/EY, poikkeavien kansallisten säännösten käyttöönotolle, katsotaan siten täyttävän käsiteltäväksi ottamisen ehdot EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 5 kohdan määräysten mukaisesti.

2.   Perustelujen arviointi

| (20) | Komission on varmistettava EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan mukaisesti, että kaikki sellaiset ehdot täyttyvät, joiden perusteella jäsenvaltiot voivat käyttää artiklassa tarkoitettuja poikkeusmahdollisuuksia. |
| --- | --- |

(20)

Komission on varmistettava EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan mukaisesti, että kaikki sellaiset ehdot täyttyvät, joiden perusteella jäsenvaltiot voivat käyttää artiklassa tarkoitettuja poikkeusmahdollisuuksia.

| (21) | Siksi komission on arvioitava, täyttyvätkö EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 5 kohdassa määrätyt ehdot. Kyseisessä artiklassa määrätään, että jos jäsenvaltio pitää tarpeellisena ottaa käyttöön yhdenmukaistamistoimenpiteestä poikkeavia kansallisia säännöksiä, sen on osoitettava, että säännökset perustuvat






  a) | uuteen, ympäristönsuojelua tai työympäristön suojelua koskevaan tieteelliseen näyttöön |
| --- | --- | --- |

(21)

Siksi komission on arvioitava, täyttyvätkö EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 5 kohdassa määrätyt ehdot. Kyseisessä artiklassa määrätään, että jos jäsenvaltio pitää tarpeellisena ottaa käyttöön yhdenmukaistamistoimenpiteestä poikkeavia kansallisia säännöksiä, sen on osoitettava, että säännökset perustuvat

a)

uuteen, ympäristönsuojelua tai työympäristön suojelua koskevaan tieteelliseen näyttöön

| b) | kyseisen jäsenvaltion erityiseen ongelmaan, joka on ilmennyt yhdenmukaistamistoimenpiteen toteuttamisen jälkeen. |
| --- | --- |

b)

kyseisen jäsenvaltion erityiseen ongelmaan, joka on ilmennyt yhdenmukaistamistoimenpiteen toteuttamisen jälkeen.

| (22) | Lisäksi jos komissio katsoo, että kyseisten kansallisten säännösten käyttöönotto on perusteltua, se tarkistaa EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan nojalla, ovatko kyseiset kansalliset säännökset keino mielivaltaiseen syrjintään tai jäsenvaltioiden välisen kaupan peiteltyä rajoittamista ja muodostavatko ne esteen sisämarkkinoiden toiminnalle. |
| --- | --- |

(22)

Lisäksi jos komissio katsoo, että kyseisten kansallisten säännösten käyttöönotto on perusteltua, se tarkistaa EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan nojalla, ovatko kyseiset kansalliset säännökset keino mielivaltaiseen syrjintään tai jäsenvaltioiden välisen kaupan peiteltyä rajoittamista ja muodostavatko ne esteen sisämarkkinoiden toiminnalle.

| (23) | Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan jokaista poikkeusta yhteisön lainsäädännön yhdenmukaisen soveltamisen ja sisämarkkinoiden yhtenäisyyden periaatteista on tulkittava tiukasti. EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 5 kohdassa määrätään yhteisön lainsäädännön yhdenmukaisen soveltamisen ja markkinoiden yhtenäisyyden periaatteita koskevasta poikkeuksesta. Näin ollen kyseistä kohtaa on tulkittava siten, ettei sen soveltamisalaa uloteta laajemmalle kuin niihin tapauksiin, joita se muodollisesti koskee. |
| --- | --- |

(23)

Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan jokaista poikkeusta yhteisön lainsäädännön yhdenmukaisen soveltamisen ja sisämarkkinoiden yhtenäisyyden periaatteista on tulkittava tiukasti. EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 5 kohdassa määrätään yhteisön lainsäädännön yhdenmukaisen soveltamisen ja markkinoiden yhtenäisyyden periaatteita koskevasta poikkeuksesta. Näin ollen kyseistä kohtaa on tulkittava siten, ettei sen soveltamisalaa uloteta laajemmalle kuin niihin tapauksiin, joita se muodollisesti koskee.

| (24) | Koska perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdassa säädetty määräaika on suhteellisen lyhyt, komission on käytettävä tiedoksiannon toimittaneen jäsenvaltion esittämiä perusteita tarkastellessaan, ovatko perustamissopimuksen 95 artiklan 5 kohdan mukaisesti tiedoksi annetut kansalliset toimenpiteet aiheellisia. Tämä tarkoittaa sitä, että kansallisten toimenpiteiden aiheellisuuden osoittaminen on EY:n perustamissopimuksen määräysten mukaan pyynnön esittäneen jäsenvaltion vastuulla. Ottaen huomioon EY:n perustamissopimuksen 95 artiklassa vahvistetut menettelypuitteet ja erityisesti päätöksen tekemisen tiukka määräaika komission on yleensä rajoituttava tarkastelemaan pyynnön esittäneen jäsenvaltion toimittamien perustelujen asianmukaisuutta hakematta itse mahdollisia syitä tai perusteluja. |
| --- | --- |

(24)

Koska perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdassa säädetty määräaika on suhteellisen lyhyt, komission on käytettävä tiedoksiannon toimittaneen jäsenvaltion esittämiä perusteita tarkastellessaan, ovatko perustamissopimuksen 95 artiklan 5 kohdan mukaisesti tiedoksi annetut kansalliset toimenpiteet aiheellisia. Tämä tarkoittaa sitä, että kansallisten toimenpiteiden aiheellisuuden osoittaminen on EY:n perustamissopimuksen määräysten mukaan pyynnön esittäneen jäsenvaltion vastuulla. Ottaen huomioon EY:n perustamissopimuksen 95 artiklassa vahvistetut menettelypuitteet ja erityisesti päätöksen tekemisen tiukka määräaika komission on yleensä rajoituttava tarkastelemaan pyynnön esittäneen jäsenvaltion toimittamien perustelujen asianmukaisuutta hakematta itse mahdollisia syitä tai perusteluja.

1.   Uusi tieteellinen näyttö

| (25) | Alankomaiden viranomaisten mukaan heidän pyyntönsä on perusteltu, koska hiukkasten ympäristö- ja terveyshaitoista on saatu uutta tieteellistä näyttöä direktiivin 98/69/EY hyväksymisen jälkeen. Nämä uudet tiedot osoittavat, että liian suuret hiukkaspäästöt aiheuttavat ihmisille terveyshaittoja, esimerkiksi ennenaikaisia kuolemia ja keuhkojen vajaatoimintaa. |
| --- | --- |

(25)

Alankomaiden viranomaisten mukaan heidän pyyntönsä on perusteltu, koska hiukkasten ympäristö- ja terveyshaitoista on saatu uutta tieteellistä näyttöä direktiivin 98/69/EY hyväksymisen jälkeen. Nämä uudet tiedot osoittavat, että liian suuret hiukkaspäästöt aiheuttavat ihmisille terveyshaittoja, esimerkiksi ennenaikaisia kuolemia ja keuhkojen vajaatoimintaa.

| (26) | Asiakirjat, jotka Alankomaat toimitti hiukkasten ympäristö- ja terveyshaittoja koskevan uuden tieteellisen näytön yhteydessä, sisältävät tätä aihetta koskevia kansallisia ja kansainvälisiä tutkimuksia, julkaisuja ja katsauksia. Asiakirjoissa annetaan laaja yleiskatsaus hiukkasaltistumiseen liittyviä terveyshaittoja koskevasta tieteellisestä tietämyksestä, joka on saatu direktiivin 98/69/EY hyväksymisen jälkeen. |
| --- | --- |

(26)

Asiakirjat, jotka Alankomaat toimitti hiukkasten ympäristö- ja terveyshaittoja koskevan uuden tieteellisen näytön yhteydessä, sisältävät tätä aihetta koskevia kansallisia ja kansainvälisiä tutkimuksia, julkaisuja ja katsauksia. Asiakirjoissa annetaan laaja yleiskatsaus hiukkasaltistumiseen liittyviä terveyshaittoja koskevasta tieteellisestä tietämyksestä, joka on saatu direktiivin 98/69/EY hyväksymisen jälkeen.

| (27) | Alankomaiden viranomaiset esittävät, että ilmassa oleville hiukkasille altistumisen ja lukuisten terveyshaittojen välinen yhteys on todistettu ja että sitä on korostettu monissa uusissa tieteellisissä julkaisuissa. Hiukkasten terveyshaitat voidaan jakaa suhteellisen lyhyestä altistumisesta aiheutuviin (”akuutit”) ja pitkästä altistumisesta aiheutuviin (”krooniset”). Alankomaiden toimittamat tutkimukset osoittavat, että lyhyestä altistumisesta aiheutuvat terveyshaitat eivät ole vähäisiä mutta että pitkällä altistumisella ilmassa oleville hiukkasille on suurempia vaikutuksia. Lyhyeen altistumiseen liittyviä terveyshaittoja ovat tulehdusreaktiot keuhkoissa, hengitysoireet, verenkiertoelimistön häiriöt sekä lääkkeiden käytön, sairaalahoidon ja kuolleisuuden lisääntyminen. Pitkään altistumiseen liittyviä terveyshaittoja ovat alempien hengitysteiden oireiden ja kroonisen obstruktiivisen keuhkosairauden lisääntyminen, keuhkojen vajaatoiminta lapsilla ja aikuisilla sekä eliniänodotteen aleneminen, joka johtuu pääosin sydän- ja keuhkotautikuolleisuudesta sekä mahdollisesti myös keuhkosyövästä. |
| --- | --- |

(27)

Alankomaiden viranomaiset esittävät, että ilmassa oleville hiukkasille altistumisen ja lukuisten terveyshaittojen välinen yhteys on todistettu ja että sitä on korostettu monissa uusissa tieteellisissä julkaisuissa. Hiukkasten terveyshaitat voidaan jakaa suhteellisen lyhyestä altistumisesta aiheutuviin (”akuutit”) ja pitkästä altistumisesta aiheutuviin (”krooniset”). Alankomaiden toimittamat tutkimukset osoittavat, että lyhyestä altistumisesta aiheutuvat terveyshaitat eivät ole vähäisiä mutta että pitkällä altistumisella ilmassa oleville hiukkasille on suurempia vaikutuksia. Lyhyeen altistumiseen liittyviä terveyshaittoja ovat tulehdusreaktiot keuhkoissa, hengitysoireet, verenkiertoelimistön häiriöt sekä lääkkeiden käytön, sairaalahoidon ja kuolleisuuden lisääntyminen. Pitkään altistumiseen liittyviä terveyshaittoja ovat alempien hengitysteiden oireiden ja kroonisen obstruktiivisen keuhkosairauden lisääntyminen, keuhkojen vajaatoiminta lapsilla ja aikuisilla sekä eliniänodotteen aleneminen, joka johtuu pääosin sydän- ja keuhkotautikuolleisuudesta sekä mahdollisesti myös keuhkosyövästä.

| (28) | Alankomaiden viranomaisten toimittamista asiakirjoista ilmenee, että vaikka ei ole täysin selvää, mitä terveyshaittoja hiukkasten eri fraktioilla ja lähteillä on, viimeaikaiset epidemiologiset ja toksikologiset tutkimukset ovat kuitenkin osoittaneet, että palamisprosesseissa syntyvät hiukkaset, kuten dieselmoottoreista peräisin oleva noki, aiheuttaa suuria terveyshaittoja. Palamisen tuloksena syntyvät primaariset hiukkaset aiheuttavat erityisen suuria terveyshaittoja koostumuksensa (niissä esiintyy transitiometalleja ja reaktiivisia orgaanisia yhdisteitä) ja hyvin pienen kokonsa vuoksi. Koska palamisen tuloksena syntyvät hiukkaset ovat niin pieniä, ne voivat kiertää ihmiskehon suojamekanismit ja kulkeutua verenkiertoon ja eri kudoksiin. Alankomaiden viranomaiset korostavat, että suurista populaatioista tehdyissä epidemiologisissa tutkimuksissa ei ole voitu osoittaa enimmäispitoisuutta, jota pienempi ilmassa olevien hiukkasten määrä ei vaikuttaisi kuolleisuuteen ja sairastuvuuteen. |
| --- | --- |

(28)

Alankomaiden viranomaisten toimittamista asiakirjoista ilmenee, että vaikka ei ole täysin selvää, mitä terveyshaittoja hiukkasten eri fraktioilla ja lähteillä on, viimeaikaiset epidemiologiset ja toksikologiset tutkimukset ovat kuitenkin osoittaneet, että palamisprosesseissa syntyvät hiukkaset, kuten dieselmoottoreista peräisin oleva noki, aiheuttaa suuria terveyshaittoja. Palamisen tuloksena syntyvät primaariset hiukkaset aiheuttavat erityisen suuria terveyshaittoja koostumuksensa (niissä esiintyy transitiometalleja ja reaktiivisia orgaanisia yhdisteitä) ja hyvin pienen kokonsa vuoksi. Koska palamisen tuloksena syntyvät hiukkaset ovat niin pieniä, ne voivat kiertää ihmiskehon suojamekanismit ja kulkeutua verenkiertoon ja eri kudoksiin. Alankomaiden viranomaiset korostavat, että suurista populaatioista tehdyissä epidemiologisissa tutkimuksissa ei ole voitu osoittaa enimmäispitoisuutta, jota pienempi ilmassa olevien hiukkasten määrä ei vaikuttaisi kuolleisuuteen ja sairastuvuuteen.

| (29) | Alankomaiden viranomaiset katsovat, että vaikka tällä hetkellä ei ole mahdollista määritellä riittävästi hiukkasten terveyshaittoja, on kuitenkin tärkeää toimia mahdollisimman nopeasti ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti, jotta voidaan vähentää mahdollisimman paljon altistumista liikenteestä peräisin oleville nokihiukkasille ja siten suojella Alankomaiden väestön terveyttä. |
| --- | --- |

(29)

Alankomaiden viranomaiset katsovat, että vaikka tällä hetkellä ei ole mahdollista määritellä riittävästi hiukkasten terveyshaittoja, on kuitenkin tärkeää toimia mahdollisimman nopeasti ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti, jotta voidaan vähentää mahdollisimman paljon altistumista liikenteestä peräisin oleville nokihiukkasille ja siten suojella Alankomaiden väestön terveyttä.

| (30) | Alankomaiden viranomaisten näkemyksen mukaan viimeaikaiset tieteelliset tutkimukset osoittavat, että herkät väestöryhmät altistuvat suuremmille hiukkasiin liittyville terveysriskeille. Näihin väestöryhmiin kuuluvat henkilöt, jotka ovat synnynnäisesti herkempiä hiukkasaltistumiselle (esimerkiksi ne, joilla on geneettinen taipumus, pikkulapset, ikääntyneet sekä hengityselin- ja keuhkosairauksista kärsivät), jotka herkistyvät ympäristötekijöiden tai sosiaalisten tekijöiden taikka henkilökohtaisen käyttäytymisen tuloksena ja jotka altistuvat epätavallisen suurille ilmansaasteiden määrille siksi, että he asuvat lähellä pääteitä tai oleskelevat pitkään ulkona. Koska suuri osa Alankomaiden väestöstä asuu kaupunkiympäristössä ja vilkkaasti liikennöityjen teiden lähellä, Alankomaiden viranomaiset ovat sitä mieltä, että hiukkasiin liittyvä terveysriski sen väestön keskuudessa on huomattavan suuri. |
| --- | --- |

(30)

Alankomaiden viranomaisten näkemyksen mukaan viimeaikaiset tieteelliset tutkimukset osoittavat, että herkät väestöryhmät altistuvat suuremmille hiukkasiin liittyville terveysriskeille. Näihin väestöryhmiin kuuluvat henkilöt, jotka ovat synnynnäisesti herkempiä hiukkasaltistumiselle (esimerkiksi ne, joilla on geneettinen taipumus, pikkulapset, ikääntyneet sekä hengityselin- ja keuhkosairauksista kärsivät), jotka herkistyvät ympäristötekijöiden tai sosiaalisten tekijöiden taikka henkilökohtaisen käyttäytymisen tuloksena ja jotka altistuvat epätavallisen suurille ilmansaasteiden määrille siksi, että he asuvat lähellä pääteitä tai oleskelevat pitkään ulkona. Koska suuri osa Alankomaiden väestöstä asuu kaupunkiympäristössä ja vilkkaasti liikennöityjen teiden lähellä, Alankomaiden viranomaiset ovat sitä mieltä, että hiukkasiin liittyvä terveysriski sen väestön keskuudessa on huomattavan suuri.

| (31) | Komissio katsoo, että hiukkaspitoisuuksiin liittyvät ympäristö- ja terveyshaitat olivat jo jossain määrin tiedossa ennen direktiivin 98/69/EY hyväksymistä. Tuolloin oletettiin jo, että pienet hiukkaset aiheuttavat vakavampia terveyshaittoja kuin suuret hiukkaset. Aiheesta oli saatavilla kuitenkin vain muutamia tutkimuksia. Sittemmin on tehty lukuisia uusia epidemiologisia tutkimuksia, joissa käsitellään useita hiukkasaltistumisen ja hiukkasten terveyshaittojen näkökohtia ja joiden näyttö tukee erityisesti sitä, että pienet hiukkaset ovat vaarallisempia kuin suuret hiukkaset (8). Näiden uusien tutkimusten perusteella Maailman terveysjärjestö ajantasaisti Euroopan ilmanlaadusta antamiaan ohjeita (Air Quality Guidelines for Europe) hiukkasten osalta vuonna 2000, 2003 ja 2004 (9). |
| --- | --- |

(31)

Komissio katsoo, että hiukkaspitoisuuksiin liittyvät ympäristö- ja terveyshaitat olivat jo jossain määrin tiedossa ennen direktiivin 98/69/EY hyväksymistä. Tuolloin oletettiin jo, että pienet hiukkaset aiheuttavat vakavampia terveyshaittoja kuin suuret hiukkaset. Aiheesta oli saatavilla kuitenkin vain muutamia tutkimuksia. Sittemmin on tehty lukuisia uusia epidemiologisia tutkimuksia, joissa käsitellään useita hiukkasaltistumisen ja hiukkasten terveyshaittojen näkökohtia ja joiden näyttö tukee erityisesti sitä, että pienet hiukkaset ovat vaarallisempia kuin suuret hiukkaset (8). Näiden uusien tutkimusten perusteella Maailman terveysjärjestö ajantasaisti Euroopan ilmanlaadusta antamiaan ohjeita (Air Quality Guidelines for Europe) hiukkasten osalta vuonna 2000, 2003 ja 2004 (9).

| (32) | Edellä mainitun perusteella vaikuttaa siltä, että Alankomaat on toimittanut ympäristön suojelua koskevaa uutta tieteellistä näyttöä EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Tämä tieteellinen näyttö ei ollut saatavilla direktiivin 98/69/EY hyväksymisen hetkellä. |
| --- | --- |

(32)

Edellä mainitun perusteella vaikuttaa siltä, että Alankomaat on toimittanut ympäristön suojelua koskevaa uutta tieteellistä näyttöä EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Tämä tieteellinen näyttö ei ollut saatavilla direktiivin 98/69/EY hyväksymisen hetkellä.

2.   Alankomaita koskeva erityinen ongelma, joka on ilmennyt direktiivin 98/68/EY antamisen jälkeen

| (33) | Alankomailla on maan viranomaisten näkemyksen mukaan erityinen ongelma, joka on ilmennyt direktiivin 98/69/EY antamisen jälkeen. Viranomaiset katsovat, että Alankomailla on ollut noin puolentoista vuoden ajan vaikeuksia noudattaa direktiiviä 99/30/EY. Lisäksi ne toteavat dieselautojen määrän kasvaneen Alankomaissa, mikä johtuu bensiinin hinnannoususta, dieselkäyttöisten automallien lisääntyneestä tarjonnasta ja dieselmoottoreiden huomattavasti parantuneesta suorituskyvystä ja polttoainetehokkuudesta. Direktiivin 98/69/EY hyväksymisen aikaan dieselautojen määrän ei odotettu kasvavan niin paljon. Dieselautojen osuus on noussut vuoden 1995 alle 15 prosentista nykyiseen noin 25 prosenttiin. Kaikkien näiden tekijöiden vuoksi ilmanlaatuongelman koko laajuus on ymmärretty vasta vuoden 1998 jälkeen. |
| --- | --- |

(33)

Alankomailla on maan viranomaisten näkemyksen mukaan erityinen ongelma, joka on ilmennyt direktiivin 98/69/EY antamisen jälkeen. Viranomaiset katsovat, että Alankomailla on ollut noin puolentoista vuoden ajan vaikeuksia noudattaa direktiiviä 99/30/EY. Lisäksi ne toteavat dieselautojen määrän kasvaneen Alankomaissa, mikä johtuu bensiinin hinnannoususta, dieselkäyttöisten automallien lisääntyneestä tarjonnasta ja dieselmoottoreiden huomattavasti parantuneesta suorituskyvystä ja polttoainetehokkuudesta. Direktiivin 98/69/EY hyväksymisen aikaan dieselautojen määrän ei odotettu kasvavan niin paljon. Dieselautojen osuus on noussut vuoden 1995 alle 15 prosentista nykyiseen noin 25 prosenttiin. Kaikkien näiden tekijöiden vuoksi ilmanlaatuongelman koko laajuus on ymmärretty vasta vuoden 1998 jälkeen.

| (34) | Alankomaiden viranomaisten mukaan hiukkaset ovat vakava huolenaihe Alankomaissa maan suuren asukastiheyden ja muita Euroopan maita keskittyneemmän infrastruktuurin vuoksi. Niiden näkemyksen mukaan Alankomaat on eurooppalaisittain erityisasemassa, koska sen alueet ovat tehokkaasti hyödynnettyjä ja koska asukkaita, karjaa, liikennettä ja teollisuutta on tiheässä. Viranomaisten näkemyksen mukaan päästöt neliökilometriä kohden ovat tästä syystä korkeat. Tämän lisäksi Alankomaat joutuu maan viranomaisten mukaan selviytymään muista maista peräisin olevasta huomattavasta saastemäärästä. Erityisesti todetaan, että Alankomaiden hiukkaspitoisuudesta 45 prosenttia on ihmisten toiminnasta johtuvaa, ja siitä kaksi kolmasosaa on peräisin ulkomailta. Kaupunkialueilla kotimaisten lähteiden ihmisten aiheuttama osuus on kuitenkin 30–45 prosenttia, ja liikenne on yksi merkittävä lähde. |
| --- | --- |

(34)

Alankomaiden viranomaisten mukaan hiukkaset ovat vakava huolenaihe Alankomaissa maan suuren asukastiheyden ja muita Euroopan maita keskittyneemmän infrastruktuurin vuoksi. Niiden näkemyksen mukaan Alankomaat on eurooppalaisittain erityisasemassa, koska sen alueet ovat tehokkaasti hyödynnettyjä ja koska asukkaita, karjaa, liikennettä ja teollisuutta on tiheässä. Viranomaisten näkemyksen mukaan päästöt neliökilometriä kohden ovat tästä syystä korkeat. Tämän lisäksi Alankomaat joutuu maan viranomaisten mukaan selviytymään muista maista peräisin olevasta huomattavasta saastemäärästä. Erityisesti todetaan, että Alankomaiden hiukkaspitoisuudesta 45 prosenttia on ihmisten toiminnasta johtuvaa, ja siitä kaksi kolmasosaa on peräisin ulkomailta. Kaupunkialueilla kotimaisten lähteiden ihmisten aiheuttama osuus on kuitenkin 30–45 prosenttia, ja liikenne on yksi merkittävä lähde.

| (35) | Alankomaiden viranomaiset toteavat, että monilla Alankomaiden alueilla ilmanlaatu ei täytä direktiivissä 99/30/EY vahvistettuja eurooppalaisia hiukkaspäästöjen raja-arvoja. Vaikka hiukkaspäästöt ovat vähentyneet selvästi Alankomaissa vuosina 1990–2003, maan viranomaisten mukaan Alankomaiden suuren liikennemäärän sekä väestön ja rakennusten keskittyneisyyden vuoksi väheneminen ei ole riittävää liiallisista hiukkaspäästöistä johtuvien terveyshaittojen ehkäisemiseksi tai ilmanlaadun eurooppalaisten raja-arvojen noudattamiseksi. |
| --- | --- |

(35)

Alankomaiden viranomaiset toteavat, että monilla Alankomaiden alueilla ilmanlaatu ei täytä direktiivissä 99/30/EY vahvistettuja eurooppalaisia hiukkaspäästöjen raja-arvoja. Vaikka hiukkaspäästöt ovat vähentyneet selvästi Alankomaissa vuosina 1990–2003, maan viranomaisten mukaan Alankomaiden suuren liikennemäärän sekä väestön ja rakennusten keskittyneisyyden vuoksi väheneminen ei ole riittävää liiallisista hiukkaspäästöistä johtuvien terveyshaittojen ehkäisemiseksi tai ilmanlaadun eurooppalaisten raja-arvojen noudattamiseksi.

| (36) | Alankomaiden viranomaisten mukaan kotimaan hiukkaspäästöjen kokonaismäärästä noin kolmannes johtuu liikenteestä, toinen kolmannes teollisuudesta ja noin neljännes maataloudesta. Pakokaasuista tulevat hiukkaset kuuluvat kaikkein haitallisimpiin. Liikennepäästöt altistavat ihmisiä voimakkaasti, koska niitä aiheutuu asuinalueiden ja muiden herkkien maankäyttöalueiden välittömässä läheisyydessä. |
| --- | --- |

(36)

Alankomaiden viranomaisten mukaan kotimaan hiukkaspäästöjen kokonaismäärästä noin kolmannes johtuu liikenteestä, toinen kolmannes teollisuudesta ja noin neljännes maataloudesta. Pakokaasuista tulevat hiukkaset kuuluvat kaikkein haitallisimpiin. Liikennepäästöt altistavat ihmisiä voimakkaasti, koska niitä aiheutuu asuinalueiden ja muiden herkkien maankäyttöalueiden välittömässä läheisyydessä.

| (37) | Tiedoksiantonsa liitteenä olevissa asiakirjoissa ”Milieubalans 2005” (Ympäristön tasapaino 2005) ja ”Fijn stof nader bekeken” (Hiukkaset lähemmin tarkasteltuna) Alankomaiden viranomaiset painottavat, että ilman hiukkaspitoisuudet ovat eurooppalaisia ilmanlaatustandardeja huomattavasti korkeammat laajoilla alueilla Alankomaissa. Alankomaiden viranomaiset toteavat, että ilmanlaadun vuorokausiraja-arvot hiukkasten osalta ylittyvät yhä laajalti vuonna 2010. Sen sijaan hiukkaspäästöille asetettu vuosittainen keskiarvostandardi ei ylity juuri koskaan. Alankomaiden viranomaiset huomauttavat, että lähes kaikissa Euroopan kaupungeissa on havaittu direktiivillä 99/30/EY vahvistettujen raja-arvojen rikkomisia. Alankomaissa, Belgiassa, Saksassa Ruhrin alueella ja Pohjois-Italian teollisuusalueilla raja-arvoja rikotaan kuitenkin laajemmalla maantieteellisellä alueella kuin muissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

(37)

Tiedoksiantonsa liitteenä olevissa asiakirjoissa ”Milieubalans 2005” (Ympäristön tasapaino 2005) ja ”Fijn stof nader bekeken” (Hiukkaset lähemmin tarkasteltuna) Alankomaiden viranomaiset painottavat, että ilman hiukkaspitoisuudet ovat eurooppalaisia ilmanlaatustandardeja huomattavasti korkeammat laajoilla alueilla Alankomaissa. Alankomaiden viranomaiset toteavat, että ilmanlaadun vuorokausiraja-arvot hiukkasten osalta ylittyvät yhä laajalti vuonna 2010. Sen sijaan hiukkaspäästöille asetettu vuosittainen keskiarvostandardi ei ylity juuri koskaan. Alankomaiden viranomaiset huomauttavat, että lähes kaikissa Euroopan kaupungeissa on havaittu direktiivillä 99/30/EY vahvistettujen raja-arvojen rikkomisia. Alankomaissa, Belgiassa, Saksassa Ruhrin alueella ja Pohjois-Italian teollisuusalueilla raja-arvoja rikotaan kuitenkin laajemmalla maantieteellisellä alueella kuin muissa jäsenvaltioissa.

| (38) | Alankomaiden viranomaiset toteavat, että tämän tiedon perusteella ei voida tehdä pitkälle meneviä johtopäätöksiä ottamatta huomioon näiden eri maissa sijaitsevien vyöhykkeiden tarkkaa sijaintia ja kokoa. Viranomaiset toteavat myös, että ilmanlaatu määritetään Alankomaissa erittäin yksityiskohtaisesti käyttämällä vaadittujen mittausten lisäksi tarkkaa aluemallinnusta. Mallinnusta käytetään kuitenkin vain muutamassa muussa EU-valtiossa, ja useimmissa maissa ilmanlaatua arvioidaan pelkästään mittauksin. On myös mahdollista, että osa eroista johtuu käytetyistä korjauskertoimista. Esimerkiksi Alankomaissa mittaustuloksiin käytettävä korjauskerroin on 1,33. Alankomaiden viranomaisten mukaan muutamissa maissa noudatetaan Euroopan komission antamaa ohjeellista korjauskerrointa 1,3. Useimmissa maissa korjauskerroin on alempi tai kerrointa ei käytetä lainkaan. Lisäksi joissakin maissa ei mallinneta katutason ilmanlaatua. Alankomaiden viranomaisten mukaan korkeiden pitoisuuksien alueiden määrä saatetaan arvioida liian pieneksi maissa, joissa katutason ilmanlaatua ei mallinneta. |
| --- | --- |

(38)

Alankomaiden viranomaiset toteavat, että tämän tiedon perusteella ei voida tehdä pitkälle meneviä johtopäätöksiä ottamatta huomioon näiden eri maissa sijaitsevien vyöhykkeiden tarkkaa sijaintia ja kokoa. Viranomaiset toteavat myös, että ilmanlaatu määritetään Alankomaissa erittäin yksityiskohtaisesti käyttämällä vaadittujen mittausten lisäksi tarkkaa aluemallinnusta. Mallinnusta käytetään kuitenkin vain muutamassa muussa EU-valtiossa, ja useimmissa maissa ilmanlaatua arvioidaan pelkästään mittauksin. On myös mahdollista, että osa eroista johtuu käytetyistä korjauskertoimista. Esimerkiksi Alankomaissa mittaustuloksiin käytettävä korjauskerroin on 1,33. Alankomaiden viranomaisten mukaan muutamissa maissa noudatetaan Euroopan komission antamaa ohjeellista korjauskerrointa 1,3. Useimmissa maissa korjauskerroin on alempi tai kerrointa ei käytetä lainkaan. Lisäksi joissakin maissa ei mallinneta katutason ilmanlaatua. Alankomaiden viranomaisten mukaan korkeiden pitoisuuksien alueiden määrä saatetaan arvioida liian pieneksi maissa, joissa katutason ilmanlaatua ei mallinneta.

| (39) | Alankomaiden viranomaiset viittaavat vielä maan erityiseen oikeudelliseen tilanteeseen. Vuonna 2001 voimaan tulleella ilmanlaatuasetuksella on luotu oikeudellinen säännöstö, jonka nojalla rakennus- ja laajentamissuunnitelmat voidaan estää tai niihin voidaan vaatia muutoksia, jos niillä todennäköisesti on ilmanlaatua huonontavia vaikutuksia. Kyseisten säännösten täytäntöönpanon jälkeen eri oikeusviranomaisille, korkein hallinto-oikeus mukaan luettuna, on jätetty yli 40 aluekehityssuunnitelmia koskevaa vastalausetta sillä perusteella, että suunnitelmat voivat olla ilmanlaatuasetuksen vastaisia. Kolmasosassa kyseisistä tapauksista korkein hallinto-oikeus kumosi suunnitelman. |
| --- | --- |

(39)

Alankomaiden viranomaiset viittaavat vielä maan erityiseen oikeudelliseen tilanteeseen. Vuonna 2001 voimaan tulleella ilmanlaatuasetuksella on luotu oikeudellinen säännöstö, jonka nojalla rakennus- ja laajentamissuunnitelmat voidaan estää tai niihin voidaan vaatia muutoksia, jos niillä todennäköisesti on ilmanlaatua huonontavia vaikutuksia. Kyseisten säännösten täytäntöönpanon jälkeen eri oikeusviranomaisille, korkein hallinto-oikeus mukaan luettuna, on jätetty yli 40 aluekehityssuunnitelmia koskevaa vastalausetta sillä perusteella, että suunnitelmat voivat olla ilmanlaatuasetuksen vastaisia. Kolmasosassa kyseisistä tapauksista korkein hallinto-oikeus kumosi suunnitelman.

| (40) | Komissio toteaa, että Alankomaiden hiukkaspitoisuuksista prosentuaalisesti suuri osuus tulee maan rajojen ulkopuolelta, mutta määrä ei ole korkeampi kuin muissa Benelux-maissa (10). Komissio toteaa myös, että muihin jäsenvaltioihin verrattuna Alankomaille on ominaista, että hiukkaspäästöjä tulee enemmän sisävesien laivaliikenteestä ja meriliikenteestä (11). Olisi myös huomattava, että Rotterdamin laaja satama ei ole hiukkaspäästöjen suurin lähde, mutta sillä on merkittävä vaikutus taloudelliseen toimintaan ja liikenteeseen Alankomaissa ja sen ympäristössä (10). |
| --- | --- |

(40)

Komissio toteaa, että Alankomaiden hiukkaspitoisuuksista prosentuaalisesti suuri osuus tulee maan rajojen ulkopuolelta, mutta määrä ei ole korkeampi kuin muissa Benelux-maissa (10). Komissio toteaa myös, että muihin jäsenvaltioihin verrattuna Alankomaille on ominaista, että hiukkaspäästöjä tulee enemmän sisävesien laivaliikenteestä ja meriliikenteestä (11). Olisi myös huomattava, että Rotterdamin laaja satama ei ole hiukkaspäästöjen suurin lähde, mutta sillä on merkittävä vaikutus taloudelliseen toimintaan ja liikenteeseen Alankomaissa ja sen ympäristössä (10).

| (41) | Neuvoston direktiivin 96/62/EY mukaisesti annetut vuosikertomukset osoittavat, että Alankomailla ei ollut erityisen suuria vaikeuksia noudattaa pitoisuusrajoja vuonna 2003 verrattuna muihin jäsenvaltioihin (kuten Belgiaan, Itävaltaan, Kreikkaan, Tšekkiin, Liettuaan, Sloveniaan ja Slovakiaan). Koska Alankomaat ei vielä ole toimittanut virallisia tietoja vuodelta 2004, sen ilmanlaatutilannetta ei voida verrata muiden jäsenvaltioiden tilanteisiin vuonna 2004. Lisäksi komissio toteaa, että aivan äskettäin (maaliskuussa 2006) Alankomaiden ympäristönarviointivirasto (Netherlands Environmental Assessment Agency – NMP) julkaisi PM10-pitoisuuksia koskevan uudelleenarvioinnin, josta käy ilmi, että PM10-taso on 10–15 prosenttia aiemmin oletettua alempi. Tason alenemisen määrä vaihtelee paikan mukaan Alankomaissa, ja yleensä se on suurempi maaseutualueilla kuin kaupungeissa. NMP:n raportin mukaan niiden alueiden lukumäärä, joilla ilmanlaatua koskevat raja-arvot ylittyvät, puolittuu vuonna 2010 vuoteen 2005 verrattuna ja vuonna 2015 vuoteen 2010 verrattuna. |
| --- | --- |

(41)

Neuvoston direktiivin 96/62/EY mukaisesti annetut vuosikertomukset osoittavat, että Alankomailla ei ollut erityisen suuria vaikeuksia noudattaa pitoisuusrajoja vuonna 2003 verrattuna muihin jäsenvaltioihin (kuten Belgiaan, Itävaltaan, Kreikkaan, Tšekkiin, Liettuaan, Sloveniaan ja Slovakiaan). Koska Alankomaat ei vielä ole toimittanut virallisia tietoja vuodelta 2004, sen ilmanlaatutilannetta ei voida verrata muiden jäsenvaltioiden tilanteisiin vuonna 2004. Lisäksi komissio toteaa, että aivan äskettäin (maaliskuussa 2006) Alankomaiden ympäristönarviointivirasto (Netherlands Environmental Assessment Agency – NMP) julkaisi PM10-pitoisuuksia koskevan uudelleenarvioinnin, josta käy ilmi, että PM10-taso on 10–15 prosenttia aiemmin oletettua alempi. Tason alenemisen määrä vaihtelee paikan mukaan Alankomaissa, ja yleensä se on suurempi maaseutualueilla kuin kaupungeissa. NMP:n raportin mukaan niiden alueiden lukumäärä, joilla ilmanlaatua koskevat raja-arvot ylittyvät, puolittuu vuonna 2010 vuoteen 2005 verrattuna ja vuonna 2015 vuoteen 2010 verrattuna.

| (42) | Vuoden 2003 vuosikertomusten perusteella ja Alankomaiden viranomaisten toimittamat, NMP:n raporttiin sisältyvät uudet tiedot huomioon ottaen on syytä epäillä, ettei Alankomailla ole muihin jäsenvaltioihin verrattuna erityisiä vaikeuksia noudattaa ilmanlaatudirektiivillä vahvistettuja raja-arvoja. Varsinkin hiukkasten (PM10 ja PM2.5) kokonaispäästöt neliökilometriä kohden ovat Alankomaissa vain puolet Belgian vastaavista päästöistä (11). |
| --- | --- |

(42)

Vuoden 2003 vuosikertomusten perusteella ja Alankomaiden viranomaisten toimittamat, NMP:n raporttiin sisältyvät uudet tiedot huomioon ottaen on syytä epäillä, ettei Alankomailla ole muihin jäsenvaltioihin verrattuna erityisiä vaikeuksia noudattaa ilmanlaatudirektiivillä vahvistettuja raja-arvoja. Varsinkin hiukkasten (PM10 ja PM2.5) kokonaispäästöt neliökilometriä kohden ovat Alankomaissa vain puolet Belgian vastaavista päästöistä (11).

| (43) | Erityisesti on syytä epäillä, liittyykö direktiivin 98/69/EY noudattamiseen erityistä ongelmaa. Kuten edellä 40 kohdassa todetaan, Alankomaille ovat ominaisia huomattavasti keskimääräistä korkeammat sisävesien laivaliikenteestä ja meriliikenteestä aiheutuvat hiukkaspäästöt. Lisäksi dieselajoneuvojen osuus on Alankomaissa huomattavasti pienempi (25 prosenttia uusista ajoneuvoista) kuin EU:ssa keskimäärin (noin 50 prosenttia uusista ajoneuvoista). Siksi on kyseenalaista, aiheuttavatko direktiivin 98/69/EY soveltamisalaan kuuluvien moottoriajoneuvojen hiukkaspäästöt erityisen ongelman. |
| --- | --- |

(43)

Erityisesti on syytä epäillä, liittyykö direktiivin 98/69/EY noudattamiseen erityistä ongelmaa. Kuten edellä 40 kohdassa todetaan, Alankomaille ovat ominaisia huomattavasti keskimääräistä korkeammat sisävesien laivaliikenteestä ja meriliikenteestä aiheutuvat hiukkaspäästöt. Lisäksi dieselajoneuvojen osuus on Alankomaissa huomattavasti pienempi (25 prosenttia uusista ajoneuvoista) kuin EU:ssa keskimäärin (noin 50 prosenttia uusista ajoneuvoista). Siksi on kyseenalaista, aiheuttavatko direktiivin 98/69/EY soveltamisalaan kuuluvien moottoriajoneuvojen hiukkaspäästöt erityisen ongelman.

| (44) | Tästä syystä komissio katsoo, että Alankomaat ei ole pystynyt osoittamaan erityisen ongelman olemassaoloa direktiivin 98/69/EY osalta. |
| --- | --- |

(44)

Tästä syystä komissio katsoo, että Alankomaat ei ole pystynyt osoittamaan erityisen ongelman olemassaoloa direktiivin 98/69/EY osalta.

3.   EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdassa esitettyjen ehtojen täyttymisen arvioiminen

| (45) | EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan mukaan komissiolla on velvollisuus varmistaa, että tiedoksi annetut kansalliset säännökset eivät ole keino mielivaltaiseen syrjintään tai jäsenvaltioiden välisen kaupan peiteltyyn rajoittamiseen ja että ne eivät muodosta estettä sisämarkkinoiden toiminnalle. |
| --- | --- |

(45)

EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan mukaan komissiolla on velvollisuus varmistaa, että tiedoksi annetut kansalliset säännökset eivät ole keino mielivaltaiseen syrjintään tai jäsenvaltioiden välisen kaupan peiteltyyn rajoittamiseen ja että ne eivät muodosta estettä sisämarkkinoiden toiminnalle.

| (46) | Viimeksi mainittua ehtoa ei voida tulkita siten, että se kieltäisi kaikkien sellaisten kansallisten säännösten antamisen, joilla voi olla vaikutusta sisämarkkinoiden toimintaan. Itse asiassa kaikki sisämarkkinoiden toteutumiseen ja toimintaan tähtäävästä yhdenmukaistamistoimenpiteestä poikkeavat kansalliset säännökset todennäköisesti vaikuttavat sisämarkkinoihin. Tästä syystä komissio katsoo, että EY:n perustamissopimuksen 95 artiklassa määrätyn poikkeusmenettelyn hyödyllisyyden säilyttämiseksi sisämarkkinoiden toiminnan esteen käsite on 95 artiklan 6 kohdan yhteydessä ymmärrettävä kohtuuttoman suureksi vaikutukseksi tavoitteeseen nähden. |
| --- | --- |

(46)

Viimeksi mainittua ehtoa ei voida tulkita siten, että se kieltäisi kaikkien sellaisten kansallisten säännösten antamisen, joilla voi olla vaikutusta sisämarkkinoiden toimintaan. Itse asiassa kaikki sisämarkkinoiden toteutumiseen ja toimintaan tähtäävästä yhdenmukaistamistoimenpiteestä poikkeavat kansalliset säännökset todennäköisesti vaikuttavat sisämarkkinoihin. Tästä syystä komissio katsoo, että EY:n perustamissopimuksen 95 artiklassa määrätyn poikkeusmenettelyn hyödyllisyyden säilyttämiseksi sisämarkkinoiden toiminnan esteen käsite on 95 artiklan 6 kohdan yhteydessä ymmärrettävä kohtuuttoman suureksi vaikutukseksi tavoitteeseen nähden.

| (47) | Alankomaiden viranomaiset katsovat, että toimenpide on välttämätön ympäristön laadun parantamiseksi ja sen myötä ihmisten terveyden suojelemiseksi. Ne katsovat myös, että toimenpideluonnos ei ole mielivaltaisen syrjinnän eikä jäsenvaltioiden välisen kaupan peitellyn rajoittamisen keino. Lisäksi ne katsovat toimenpiteen olevan tavoitteeseen nähden oikeasuhteinen, kun otetaan huomioon nokihiukkaspäästöjen sekä ympäristölle että ihmisten terveydelle aiheuttamat riskit ja niille altistumisen erityinen tilanne tiheään asutuilla alueilla kuten Alankomaissa. Lisäksi Alankomaiden viranomaisten mukaan kaikkia ajoneuvomalleja, joiden osuus dieselautojen myynnistä on jossain määrin merkittävä, on jo nyt tai lähitulevaisuudessa saatavilla hiukkasloukuin varustettuina. Näin ollen autonvalmistajien ei tiedoksi annetun toimenpiteen vuoksi tarvitsisi tehdä (perustavanlaatuisia) muutoksia tuotantoprosesseihinsa. |
| --- | --- |

(47)

Alankomaiden viranomaiset katsovat, että toimenpide on välttämätön ympäristön laadun parantamiseksi ja sen myötä ihmisten terveyden suojelemiseksi. Ne katsovat myös, että toimenpideluonnos ei ole mielivaltaisen syrjinnän eikä jäsenvaltioiden välisen kaupan peitellyn rajoittamisen keino. Lisäksi ne katsovat toimenpiteen olevan tavoitteeseen nähden oikeasuhteinen, kun otetaan huomioon nokihiukkaspäästöjen sekä ympäristölle että ihmisten terveydelle aiheuttamat riskit ja niille altistumisen erityinen tilanne tiheään asutuilla alueilla kuten Alankomaissa. Lisäksi Alankomaiden viranomaisten mukaan kaikkia ajoneuvomalleja, joiden osuus dieselautojen myynnistä on jossain määrin merkittävä, on jo nyt tai lähitulevaisuudessa saatavilla hiukkasloukuin varustettuina. Näin ollen autonvalmistajien ei tiedoksi annetun toimenpiteen vuoksi tarvitsisi tehdä (perustavanlaatuisia) muutoksia tuotantoprosesseihinsa.

| (48) | Ranskan ja Italian hallitukset ovat toimittaneet huomautuksensa Alankomaiden tiedoksiantoon määräajassa. Ne ovat molemmat korostaneet, että tiedoksi annetulla toimenpiteellä olisi kielteinen, sisämarkkinoita vääristävä vaikutus. Ne ovat viitanneet Alankomaiden viranomaisten mahdollisuuteen edistää verotuskannustimin sellaisten autojen aikaista käyttöönottoa, joiden hiukkaspäästöt eivät ylitä 5:tä milligrammaa kilometriä kohden. Näin Euroopan tulevat päästöstandardit voidaan panna täytäntöön aikaisessa vaiheessa aiheuttamatta häiriöitä ajoneuvojen sisämarkkinoiden toiminnalle. |
| --- | --- |

(48)

Ranskan ja Italian hallitukset ovat toimittaneet huomautuksensa Alankomaiden tiedoksiantoon määräajassa. Ne ovat molemmat korostaneet, että tiedoksi annetulla toimenpiteellä olisi kielteinen, sisämarkkinoita vääristävä vaikutus. Ne ovat viitanneet Alankomaiden viranomaisten mahdollisuuteen edistää verotuskannustimin sellaisten autojen aikaista käyttöönottoa, joiden hiukkaspäästöt eivät ylitä 5:tä milligrammaa kilometriä kohden. Näin Euroopan tulevat päästöstandardit voidaan panna täytäntöön aikaisessa vaiheessa aiheuttamatta häiriöitä ajoneuvojen sisämarkkinoiden toiminnalle.

| (49) | Kuten edellä mainitaan (katso 46 kohta), 95 artiklan 6 kohdan yhteydessä sisämarkkinoiden toiminnan esteen käsite on ymmärrettävä kohtuuttoman suureksi vaikutukseksi tavoitteeseen nähden. Tästä syystä komissio keskittyy EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan mukaisten ehtojen arvioinnissaan tiedoksi annettujen kansallisten säännösten oikeasuhteisuuden tarkasteluun. Kyseisen arvioinnin yhteydessä on ratkaistava, ylittääkö tiedoksi annettu toimenpide mittasuhteiltaan sen, mikä on asianmukaista ja välttämätöntä mainittuun tavoitteeseen pääsemiseksi eli ympäristön ja terveyden suojelemiseksi. Arvioinnin lähtökohtana on se, että silloin kun useampi sopiva toimenpide tulee kysymykseen, olisi valittava niistä vähiten rajoittava. |
| --- | --- |

(49)

Kuten edellä mainitaan (katso 46 kohta), 95 artiklan 6 kohdan yhteydessä sisämarkkinoiden toiminnan esteen käsite on ymmärrettävä kohtuuttoman suureksi vaikutukseksi tavoitteeseen nähden. Tästä syystä komissio keskittyy EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan mukaisten ehtojen arvioinnissaan tiedoksi annettujen kansallisten säännösten oikeasuhteisuuden tarkasteluun. Kyseisen arvioinnin yhteydessä on ratkaistava, ylittääkö tiedoksi annettu toimenpide mittasuhteiltaan sen, mikä on asianmukaista ja välttämätöntä mainittuun tavoitteeseen pääsemiseksi eli ympäristön ja terveyden suojelemiseksi. Arvioinnin lähtökohtana on se, että silloin kun useampi sopiva toimenpide tulee kysymykseen, olisi valittava niistä vähiten rajoittava.

| (50) | Komissio haluaa alustavana huomautuksenaan todeta, että komissiossa ollaan hyvin tietoisia tarpeesta parantaa edelleen ajoneuvojen suorituskykyä ilmakehää saastuttavien päästöjen osalta. Juuri tästä syystä on hiljattain tehty edellä mainittu Euro 5 -ehdotus. Ehdotuksen mukaan uusien dieselkäyttöisten henkilöautojen ja pienimpien kevyiden hyötyajoneuvojen hiukkaspäästöjen raja-arvoja alennetaan 80 prosenttia. Euro 5 -ehdotusta laatiessaan komissio on pyrkinyt ottamaan tasapuolisesti huomioon sekä ajoneuvojen ympäristöystävällisyyden jatkuvan kehittämistarpeen että autonvalmistajien tarvitseman ajan ajoneuvojen ja tuotantotoiminnan suunnitteluun. Tämä ilmenee erityisesti asetuksen voimaantuloa koskevista säännöksistä. Alankomaiden viranomaisten tiedoksi antama toimenpide varhentaisi Euro 5 -ehdotukseen sisältyvien hiukkaspäästörajojen soveltamista ja lyhentäisi näin tuntuvasti ehdotettua täytäntöönpanon määräaikaa. Tällä olisi huomattava vaikutus ajoneuvojen valmistajiin, sillä niiden olisi pakko joko mukauttaa tuotantonsa Alankomaiden lainsäädännön vaatimuksiin tai rajoittaa Alankomaiden markkinoilla tarjottavien mallien määrää. Tältä osin olisi huomattava, että tällä hetkellä kaikkia M1-luokan ja N1-luokan I-alaluokan ajoneuvoja ei ole saatavilla hiukkassuodattimella varustettuina. Alankomaiden viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että usean tyyppisiä dieselhiukkassuodattimella varustettuja dieselkäyttöisiä henkilöautoja on jo saatavilla tai tulee pian saataville Alankomaiden markkinoilla. Komissio kuitenkin toteaa, että sen käytettävissä olevien tietojen mukaan (joulukuun 2005 tilanne) noin 710 henkilöautomallista ainakin 240:een eri tyyppiin ei Alankomaiden markkinoilla ole saatavissa hiukkassuodatinta, ja siksi ne suljettaisiin pois markkinoilta, jos tiedoksi annettu toimenpide hyväksyttäisiin. Koska joidenkin mallien suurimmat moottorit ovat hiukkassuodattimella varustettuja, Alankomaiden toimenpide saattaisi karsia kotimaan markkinoilta pikemminkin kyseisten mallien pienemmät, polttoainetehokkaammat moottorit, mikä olisi hiilidioksidipäästöjen rajoittamiseen tähtäävän vakiintuneen EU-politiikan vastaista. |
| --- | --- |

(50)

Komissio haluaa alustavana huomautuksenaan todeta, että komissiossa ollaan hyvin tietoisia tarpeesta parantaa edelleen ajoneuvojen suorituskykyä ilmakehää saastuttavien päästöjen osalta. Juuri tästä syystä on hiljattain tehty edellä mainittu Euro 5 -ehdotus. Ehdotuksen mukaan uusien dieselkäyttöisten henkilöautojen ja pienimpien kevyiden hyötyajoneuvojen hiukkaspäästöjen raja-arvoja alennetaan 80 prosenttia. Euro 5 -ehdotusta laatiessaan komissio on pyrkinyt ottamaan tasapuolisesti huomioon sekä ajoneuvojen ympäristöystävällisyyden jatkuvan kehittämistarpeen että autonvalmistajien tarvitseman ajan ajoneuvojen ja tuotantotoiminnan suunnitteluun. Tämä ilmenee erityisesti asetuksen voimaantuloa koskevista säännöksistä. Alankomaiden viranomaisten tiedoksi antama toimenpide varhentaisi Euro 5 -ehdotukseen sisältyvien hiukkaspäästörajojen soveltamista ja lyhentäisi näin tuntuvasti ehdotettua täytäntöönpanon määräaikaa. Tällä olisi huomattava vaikutus ajoneuvojen valmistajiin, sillä niiden olisi pakko joko mukauttaa tuotantonsa Alankomaiden lainsäädännön vaatimuksiin tai rajoittaa Alankomaiden markkinoilla tarjottavien mallien määrää. Tältä osin olisi huomattava, että tällä hetkellä kaikkia M1-luokan ja N1-luokan I-alaluokan ajoneuvoja ei ole saatavilla hiukkassuodattimella varustettuina. Alankomaiden viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että usean tyyppisiä dieselhiukkassuodattimella varustettuja dieselkäyttöisiä henkilöautoja on jo saatavilla tai tulee pian saataville Alankomaiden markkinoilla. Komissio kuitenkin toteaa, että sen käytettävissä olevien tietojen mukaan (joulukuun 2005 tilanne) noin 710 henkilöautomallista ainakin 240:een eri tyyppiin ei Alankomaiden markkinoilla ole saatavissa hiukkassuodatinta, ja siksi ne suljettaisiin pois markkinoilta, jos tiedoksi annettu toimenpide hyväksyttäisiin. Koska joidenkin mallien suurimmat moottorit ovat hiukkassuodattimella varustettuja, Alankomaiden toimenpide saattaisi karsia kotimaan markkinoilta pikemminkin kyseisten mallien pienemmät, polttoainetehokkaammat moottorit, mikä olisi hiilidioksidipäästöjen rajoittamiseen tähtäävän vakiintuneen EU-politiikan vastaista.

| (51) | Alankomaiden viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että suunniteltu toimenpide on osa toimenpidepakettia (budjettipäivän paketti), jolla pyritään parantamaan Alankomaiden ilmanlaatua. Toimenpidepaketissa ovat keskeisellä sijalla liikennettä koskevat toimet, koska pakokaasuista tulevat hiukkaset kuuluvat kaikkein haitallisimpiin. Pakettiin kuuluvia toimenpiteitä ovat muun muassa tuet hiukkassuodattimen asentamiseksi uusiin ja vanhempiin dieselautoihin sekä kannustimet, joilla edistetään puhtaan paikallisliikenteen, tavarankuljetuksen ja laivaliikenteen sekä puhtaiden polttoaineiden käyttämistä. On myös alettu selvittää vanhojen (diesel)autojen romuttamiseen myönnettävän tuen kustannustehokkuutta. Lisäksi toimenpidepakettiin kuuluu muita yleisiä liikennetoimenpiteitä sekä teollisuutta ja maataloutta koskevia toimenpiteitä. Myös kansallista infrastruktuuria koskevia paikallistason toimenpiteitä toteutetaan, esimerkiksi alentamalla suurimpia sallittuja nopeuksia tietyillä teillä. Toimenpidepaketilla on lisäksi tarkoitus toteuttaa paikallisen tason toimia, muun muassa panna täytäntöön kunnalliset ilmanlaatusuunnitelmat, myöntää enemmän rahaa vähemmän saastuttavan paikallisliikenteen edistämiseen kunnissa ja maakunnissa, ja yhdessä toimenpiteistä on kysymys vähän saastuttavan teknologian kuten hiukkasloukkujen käytöstä aiheutuvien lisäkustannusten korvaamisesta huomattavin osin. Tämän ohella tuetaan kuntia, jotka rajoittavat muiden kuin vähän saastuttavien ja hiljaisten ajoneuvojen pääsyä (ydin)keskustoihin. |
| --- | --- |

(51)

Alankomaiden viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että suunniteltu toimenpide on osa toimenpidepakettia (budjettipäivän paketti), jolla pyritään parantamaan Alankomaiden ilmanlaatua. Toimenpidepaketissa ovat keskeisellä sijalla liikennettä koskevat toimet, koska pakokaasuista tulevat hiukkaset kuuluvat kaikkein haitallisimpiin. Pakettiin kuuluvia toimenpiteitä ovat muun muassa tuet hiukkassuodattimen asentamiseksi uusiin ja vanhempiin dieselautoihin sekä kannustimet, joilla edistetään puhtaan paikallisliikenteen, tavarankuljetuksen ja laivaliikenteen sekä puhtaiden polttoaineiden käyttämistä. On myös alettu selvittää vanhojen (diesel)autojen romuttamiseen myönnettävän tuen kustannustehokkuutta. Lisäksi toimenpidepakettiin kuuluu muita yleisiä liikennetoimenpiteitä sekä teollisuutta ja maataloutta koskevia toimenpiteitä. Myös kansallista infrastruktuuria koskevia paikallistason toimenpiteitä toteutetaan, esimerkiksi alentamalla suurimpia sallittuja nopeuksia tietyillä teillä. Toimenpidepaketilla on lisäksi tarkoitus toteuttaa paikallisen tason toimia, muun muassa panna täytäntöön kunnalliset ilmanlaatusuunnitelmat, myöntää enemmän rahaa vähemmän saastuttavan paikallisliikenteen edistämiseen kunnissa ja maakunnissa, ja yhdessä toimenpiteistä on kysymys vähän saastuttavan teknologian kuten hiukkasloukkujen käytöstä aiheutuvien lisäkustannusten korvaamisesta huomattavin osin. Tämän ohella tuetaan kuntia, jotka rajoittavat muiden kuin vähän saastuttavien ja hiljaisten ajoneuvojen pääsyä (ydin)keskustoihin.

| (52) | Alankomaiden viranomaiset ovat antaneet yhteenvedon kaikista toimenpiteistä, jotka ne aikovat toteuttaa, sekä niitä koskevat kustannus- ja hyötyarvioinnit. On huomattava, että joitakin budjettipäivän pakettiin sisältyviä kaavailtuja toimenpiteitä luonnehditaan ”koviksi toimenpiteiksi” ja joitakin ”pehmeiksi toimenpiteiksi”. ”Kovat toimenpiteet” ovat jo määriteltyjä konkreettisia toimia, joiden rahoitus on järjestetty ja jotka kuuluvat valtion toimivaltaan. Pehmeistä toimenpiteistä päätetään myöhemmin tai niistä päättävät muut elimet (kuten Euroopan unioni), niiden välineitä ja rahoitusta ei useinkaan ole määritelty tai niitä koskeva toimivalta ei kuulu valtiolle. |
| --- | --- |

(52)

Alankomaiden viranomaiset ovat antaneet yhteenvedon kaikista toimenpiteistä, jotka ne aikovat toteuttaa, sekä niitä koskevat kustannus- ja hyötyarvioinnit. On huomattava, että joitakin budjettipäivän pakettiin sisältyviä kaavailtuja toimenpiteitä luonnehditaan ”koviksi toimenpiteiksi” ja joitakin ”pehmeiksi toimenpiteiksi”. ”Kovat toimenpiteet” ovat jo määriteltyjä konkreettisia toimia, joiden rahoitus on järjestetty ja jotka kuuluvat valtion toimivaltaan. Pehmeistä toimenpiteistä päätetään myöhemmin tai niistä päättävät muut elimet (kuten Euroopan unioni), niiden välineitä ja rahoitusta ei useinkaan ole määritelty tai niitä koskeva toimivalta ei kuulu valtiolle.

| (53) | Sen arvioimiseksi, onko tiedoksi annettu toimenpide oikeasuhteinen sille asetettuihin tavoitteisiin nähden, olisi komission mukaan tarkasteltava, voisivatko Alankomaiden viranomaiset toteuttaa vaihtoehtoisia toimenpiteitä, joilla hiukkasten (erityisesti ultrapienten hiukkasten) esiintymistä vähennettäisiin yhtä paljon mutta jotka häiritsisivät vähemmän kansainvälisiä markkinoita. Tämän tarkastelun ensimmäisessä vaiheessa olisi arvioitava tiedoksi annetun toimenpiteen täytäntöönpanolla mahdollisesti aikaansaatava hyöty. |
| --- | --- |

(53)

Sen arvioimiseksi, onko tiedoksi annettu toimenpide oikeasuhteinen sille asetettuihin tavoitteisiin nähden, olisi komission mukaan tarkasteltava, voisivatko Alankomaiden viranomaiset toteuttaa vaihtoehtoisia toimenpiteitä, joilla hiukkasten (erityisesti ultrapienten hiukkasten) esiintymistä vähennettäisiin yhtä paljon mutta jotka häiritsisivät vähemmän kansainvälisiä markkinoita. Tämän tarkastelun ensimmäisessä vaiheessa olisi arvioitava tiedoksi annetun toimenpiteen täytäntöönpanolla mahdollisesti aikaansaatava hyöty.

| (54) | Alankomaiden viranomaisten mukaan 1 päivänä tammikuuta 2007 voimaan tuleva velvollisuus asentaa hiukkasloukut M1-luokan ja N1-luokan I-alaluokan dieselajoneuvoihin vähentäisi hiukkasten määrää noin 0,4–0,5 kilotonnia (kt) vuonna 2010, mikä on noin 50 prosenttia liikennettä koskevilla Alankomaiden toimenpiteillä saavutettavaksi tarkoitetusta vähennyksestä. Nämä luvut perustuvat siihen, että tiedoksiannon hetkellä hiukkasloukulla varustettujen dieselajoneuvojen osuus kaikista autoista oli 10 prosenttia, sekä siihen oletukseen, että Euro 5 -asetuksen noudattaminen tulee pakolliseksi uuden tyyppisille ajoneuvoille aikaisintaan 1 päivästä heinäkuuta 2008 ja uusille ajoneuvoille 1 päivästä tammikuuta 2010. |
| --- | --- |

(54)

Alankomaiden viranomaisten mukaan 1 päivänä tammikuuta 2007 voimaan tuleva velvollisuus asentaa hiukkasloukut M1-luokan ja N1-luokan I-alaluokan dieselajoneuvoihin vähentäisi hiukkasten määrää noin 0,4–0,5 kilotonnia (kt) vuonna 2010, mikä on noin 50 prosenttia liikennettä koskevilla Alankomaiden toimenpiteillä saavutettavaksi tarkoitetusta vähennyksestä. Nämä luvut perustuvat siihen, että tiedoksiannon hetkellä hiukkasloukulla varustettujen dieselajoneuvojen osuus kaikista autoista oli 10 prosenttia, sekä siihen oletukseen, että Euro 5 -asetuksen noudattaminen tulee pakolliseksi uuden tyyppisille ajoneuvoille aikaisintaan 1 päivästä heinäkuuta 2008 ja uusille ajoneuvoille 1 päivästä tammikuuta 2010.

| (55) | Komissio antaa tunnustusta Alankomaiden viranomaisille siitä, että ne ovat panneet täytäntöön 1 päivästä kesäkuuta 2005 verokannustinohjelman, jotta uusiin dieselautoihin asennettaisiin hiukkassuodattimia. Komissio toteaa, että Alankomaiden viranomaiset arvioivat kannustinohjelman vaikutusta asiakirjassa ”Beoordeling van het prinsjesdagpakket – Aanpak Luchtkwaliteit 2005”, jossa tarkastellaan ilmanlaadun parantamiseen vuonna 2005 tähtääviä budjettipäivän pakettiin kuuluvia toimenpiteitä. Viranomaiset olettavat, että kyseisen toimenpiteen seurauksena ja jos Euro 5 -standardi tulee voimaan aikaisintaan 1 päivänä heinäkuuta 2008 uuden tyyppisille ajoneuvoille ja 1 päivänä tammikuuta 2010 uusille ajoneuvoille, 70–90 prosentissa Alankomaissa myydyistä uusista dieselautoista on hiukkassuodatin vuonna 2008. Sitä edeltävien vuosien vastaavat luvut ovat 40–60 prosenttia vuonna 2006 ja 60–80 prosenttia vuonna 2007. Tästä syystä komissio päättelee, että verrattuna perusskenaarioon, jossa uusia dieselautoja koskeva kannustinohjelma on voimassa, ja ottaen huomioon, että Euroopassa dieselajoneuvot usein varustetaan oma-aloitteisesti hiukkassuodattimilla, tiedoksi annetusta toimenpiteestä saatavat lisähyödyt olisivat huomattavasti pienemmät kuin ne arvioidut hyödyt, jotka saadaan hiukkasten vähenemisestä 0,4–0,5 kilotonnilla vuonna 2010. Komissio arvioi, että vaikutus voisi olla 0,05 kilotonnin (12) luokkaa. Olisi myös huomattava, että nykyisen verokannustinohjelman vaikutusta voitaisiin tehostaa entisestään yhdistämällä siihen täydentäviä toimenpiteitä, kuten yhteisön lainsäädännön mukaisia valikoivia liikennekieltoja erikseen määritellyillä alueilla sellaisille dieselajoneuvoille, jotka eivät ole tietyn hiukkaspäästötason mukaisia. Muissa jäsenmaissa saatu kokemus osoittaa, että valikoivista rajoituksista ilmoittaminen riittää usein vaikuttamaan ostopäätöksiin niin, että valinta kohdistuu hiukkassuodattimella varustettuun dieselajoneuvoon tai muuhun kuin dieselajoneuvoon. |
| --- | --- |

(55)

Komissio antaa tunnustusta Alankomaiden viranomaisille siitä, että ne ovat panneet täytäntöön 1 päivästä kesäkuuta 2005 verokannustinohjelman, jotta uusiin dieselautoihin asennettaisiin hiukkassuodattimia. Komissio toteaa, että Alankomaiden viranomaiset arvioivat kannustinohjelman vaikutusta asiakirjassa ”Beoordeling van het prinsjesdagpakket – Aanpak Luchtkwaliteit 2005”, jossa tarkastellaan ilmanlaadun parantamiseen vuonna 2005 tähtääviä budjettipäivän pakettiin kuuluvia toimenpiteitä. Viranomaiset olettavat, että kyseisen toimenpiteen seurauksena ja jos Euro 5 -standardi tulee voimaan aikaisintaan 1 päivänä heinäkuuta 2008 uuden tyyppisille ajoneuvoille ja 1 päivänä tammikuuta 2010 uusille ajoneuvoille, 70–90 prosentissa Alankomaissa myydyistä uusista dieselautoista on hiukkassuodatin vuonna 2008. Sitä edeltävien vuosien vastaavat luvut ovat 40–60 prosenttia vuonna 2006 ja 60–80 prosenttia vuonna 2007. Tästä syystä komissio päättelee, että verrattuna perusskenaarioon, jossa uusia dieselautoja koskeva kannustinohjelma on voimassa, ja ottaen huomioon, että Euroopassa dieselajoneuvot usein varustetaan oma-aloitteisesti hiukkassuodattimilla, tiedoksi annetusta toimenpiteestä saatavat lisähyödyt olisivat huomattavasti pienemmät kuin ne arvioidut hyödyt, jotka saadaan hiukkasten vähenemisestä 0,4–0,5 kilotonnilla vuonna 2010. Komissio arvioi, että vaikutus voisi olla 0,05 kilotonnin (12) luokkaa. Olisi myös huomattava, että nykyisen verokannustinohjelman vaikutusta voitaisiin tehostaa entisestään yhdistämällä siihen täydentäviä toimenpiteitä, kuten yhteisön lainsäädännön mukaisia valikoivia liikennekieltoja erikseen määritellyillä alueilla sellaisille dieselajoneuvoille, jotka eivät ole tietyn hiukkaspäästötason mukaisia. Muissa jäsenmaissa saatu kokemus osoittaa, että valikoivista rajoituksista ilmoittaminen riittää usein vaikuttamaan ostopäätöksiin niin, että valinta kohdistuu hiukkassuodattimella varustettuun dieselajoneuvoon tai muuhun kuin dieselajoneuvoon.

| (56) | Alankomaiden viranomaisten mukaan millään muulla, kaupankäyntiin vähemmän vaikuttavalla kansallisella toimenpiteellä ei saavutettaisi samoja tuloksia kuin tiedoksi annetulla toimenpiteellä. Komissio toteaa kuitenkin, että ilmanlaadun parantamiseen vuonna 2005 tähtääviä budjettipäivän paketin toimenpiteitä käsittelevässä asiakirjassa ”Beoordeling van het prinsjesdagpakket – Aanpak Luchtkwaliteit 2005” Alankomaiden viranomaiset toteavat selkeästi, että budjettipäivän pakettiin sisältyville toimenpiteille olisi vaihtoehtoisia, kustannustehokkaampia vaihtoehtoja. Erityisesti ne ovat sitä mieltä, että liikennealaa koskeva lisähinnoittelupolitiikka olisi kustannustehokkain tapa alentaa pitoisuuksia kaikkialla Alankomaissa – sekä alueellisesti että paikallisesti. Tästä vaihtoehdosta yhteiskunnalle koituvat edut olisivat kustannuksia merkittävämmät. Alankomaiden viranomaisten tekemien arviointien mukaan autoveroja muuttamalla ja ottamalla käyttöön tiemaksut vähennettäisiin päästöjä vuonna 2010 suunnilleen yhtä paljon kuin ehdotetulla budjettipäivän paketilla. Näin menettelemällä saataisiin toisin sanoen vähennettyä hiukkaspäästöjä 4–10 kertaa enemmän kuin tiedoksi annetulla toimenpiteellä (12). |
| --- | --- |

(56)

Alankomaiden viranomaisten mukaan millään muulla, kaupankäyntiin vähemmän vaikuttavalla kansallisella toimenpiteellä ei saavutettaisi samoja tuloksia kuin tiedoksi annetulla toimenpiteellä. Komissio toteaa kuitenkin, että ilmanlaadun parantamiseen vuonna 2005 tähtääviä budjettipäivän paketin toimenpiteitä käsittelevässä asiakirjassa ”Beoordeling van het prinsjesdagpakket – Aanpak Luchtkwaliteit 2005” Alankomaiden viranomaiset toteavat selkeästi, että budjettipäivän pakettiin sisältyville toimenpiteille olisi vaihtoehtoisia, kustannustehokkaampia vaihtoehtoja. Erityisesti ne ovat sitä mieltä, että liikennealaa koskeva lisähinnoittelupolitiikka olisi kustannustehokkain tapa alentaa pitoisuuksia kaikkialla Alankomaissa – sekä alueellisesti että paikallisesti. Tästä vaihtoehdosta yhteiskunnalle koituvat edut olisivat kustannuksia merkittävämmät. Alankomaiden viranomaisten tekemien arviointien mukaan autoveroja muuttamalla ja ottamalla käyttöön tiemaksut vähennettäisiin päästöjä vuonna 2010 suunnilleen yhtä paljon kuin ehdotetulla budjettipäivän paketilla. Näin menettelemällä saataisiin toisin sanoen vähennettyä hiukkaspäästöjä 4–10 kertaa enemmän kuin tiedoksi annetulla toimenpiteellä (12).

| (57) | Alankomaiden viranomaiset toteavat, että ajan ja paikan mukaan vaihteleviin tiemaksuihin liittyvät lyhyen aikavälin hyödyt eivät merkittävästi poikkea budjettipäivän pakettiin liittyvistä hyödyistä. Budjettipäivän pakettiin sisältyvillä toimenpiteillä ei kuitenkaan saavuteta yhtä paljon hyötyä, kun on kyse vaikutuksista ilmanlaatuun vuonna 2020. Viranomaiset päättelevät, että vaikka ajan ja paikan mukaan vaihtelevat tiemaksut maksavat valtiolle enemmän kuin budjettipäivän paketin toimenpiteet, tiemaksuilla saavutettaisiin merkittävää yhteiskunnallista hyötyä (1–1,5 miljardia euroa vuodessa). Tiemaksujen käyttöönotolla vähennettäisiin myös muita yhteiskunnan ongelmia kuten meluhaittoja, puutteellista liikenneturvallisuutta ja ruuhkia. Viranomaiset tunnustavat lisäksi, että budjettipäivän paketissa ehdotetut toimenpiteet ovat ”toiseksi paras” ratkaisu liikenteen alaa koskevan uuden hinnoittelupolitiikan jälkeen. |
| --- | --- |

(57)

Alankomaiden viranomaiset toteavat, että ajan ja paikan mukaan vaihteleviin tiemaksuihin liittyvät lyhyen aikavälin hyödyt eivät merkittävästi poikkea budjettipäivän pakettiin liittyvistä hyödyistä. Budjettipäivän pakettiin sisältyvillä toimenpiteillä ei kuitenkaan saavuteta yhtä paljon hyötyä, kun on kyse vaikutuksista ilmanlaatuun vuonna 2020. Viranomaiset päättelevät, että vaikka ajan ja paikan mukaan vaihtelevat tiemaksut maksavat valtiolle enemmän kuin budjettipäivän paketin toimenpiteet, tiemaksuilla saavutettaisiin merkittävää yhteiskunnallista hyötyä (1–1,5 miljardia euroa vuodessa). Tiemaksujen käyttöönotolla vähennettäisiin myös muita yhteiskunnan ongelmia kuten meluhaittoja, puutteellista liikenneturvallisuutta ja ruuhkia. Viranomaiset tunnustavat lisäksi, että budjettipäivän paketissa ehdotetut toimenpiteet ovat ”toiseksi paras” ratkaisu liikenteen alaa koskevan uuden hinnoittelupolitiikan jälkeen.

| (58) | Komissio toteaa Alankomaiden viranomaisilta saamiensa tietojen perusteella, että liikenteen alan tiemaksut vaikuttaisivat tiedoksi annettua toimenpidettä kustannustehokkaammalta keinolta ja niillä saataisiin vähennettyä enemmän ultrapienten hiukkasten päästöjä aiheuttamatta periaatteessa esteitä sisämarkkinoiden toiminnalle. Toimenpidettä voitaisiin tehostaa yhdistämällä se nykyiseen verokannustinohjelmaan, ja lisätehoa saataisiin vielä, kuten edellä todetaan, jos paikallisviranomaiset toteuttaisivat muita täydentäviä toimenpiteitä kuten liikennerajoituksia vanhemmille, saastuttavammille ajoneuvoille. Komissio toteaa, että joissakin muissa jäsenvaltioissa, joissa kärsitään samanlaisista ilmanlaatuongelmista kuin Alankomaissa, paikallisviranomaiset ovat toteuttaneet viimeksi mainitun kaltaisia toimenpiteitä menestyksekkäästi ja laajalti. |
| --- | --- |

(58)

Komissio toteaa Alankomaiden viranomaisilta saamiensa tietojen perusteella, että liikenteen alan tiemaksut vaikuttaisivat tiedoksi annettua toimenpidettä kustannustehokkaammalta keinolta ja niillä saataisiin vähennettyä enemmän ultrapienten hiukkasten päästöjä aiheuttamatta periaatteessa esteitä sisämarkkinoiden toiminnalle. Toimenpidettä voitaisiin tehostaa yhdistämällä se nykyiseen verokannustinohjelmaan, ja lisätehoa saataisiin vielä, kuten edellä todetaan, jos paikallisviranomaiset toteuttaisivat muita täydentäviä toimenpiteitä kuten liikennerajoituksia vanhemmille, saastuttavammille ajoneuvoille. Komissio toteaa, että joissakin muissa jäsenvaltioissa, joissa kärsitään samanlaisista ilmanlaatuongelmista kuin Alankomaissa, paikallisviranomaiset ovat toteuttaneet viimeksi mainitun kaltaisia toimenpiteitä menestyksekkäästi ja laajalti.

| (59) | Lisäksi komissio katsoo, että Alankomaiden viranomaiset voisivat myös harkita joidenkin budjettipäivän pakettiin sisältyvien ”kovien toimenpiteiden” tiukentamista. Esimerkiksi hiukkassuodatinten asentaminen dieselajoneuvoihin jälkikäteen vähentäisi päästöjä enemmän kuin Alankomaiden viranomaiset arvioivat, jos tähän toimenpiteeseen varattaisiin enemmän määrärahoja ja jos hiukkassuodattimia asennettaisiin ennen kaikkea ajoneuvoihin, joilla ajetaan paljon kaupunkialueilla (esimerkiksi takseihin). Alankomaiden viranomaiset arvioivat dieselhiukkassuodattimien jälkiasentamisesta laivoihin aiheutuvien kustannusten olevan muista jälkiasentamisista aiheutuvia kustannuksia alemmat (suunnilleen 10–60 euroa vähenevältä hiukkaspäästökilolta (13)) ja alemmat kuin hiukkaspitoisuuksista johtuvat Alankomaiden viranomaisten laskelmien mukaiset terveydenhuoltomenot (eli 340 euroa kilogrammaa kohden kaupunkiympäristössä ja 80 euroa kilogrammaa kohden maaseutuympäristössä). Tältä osin olisi huomattava, että RAINS-malleihin perustuvien ennusteiden mukaan kevyiden hyötyajoneuvojen suhteelliset hiukkaspäästöt vähenevät tulevina vuosina, mutta sisävesiliikenteen ja merikuljetusten päästöjen osuus kasvaa. |
| --- | --- |

(59)

Lisäksi komissio katsoo, että Alankomaiden viranomaiset voisivat myös harkita joidenkin budjettipäivän pakettiin sisältyvien ”kovien toimenpiteiden” tiukentamista. Esimerkiksi hiukkassuodatinten asentaminen dieselajoneuvoihin jälkikäteen vähentäisi päästöjä enemmän kuin Alankomaiden viranomaiset arvioivat, jos tähän toimenpiteeseen varattaisiin enemmän määrärahoja ja jos hiukkassuodattimia asennettaisiin ennen kaikkea ajoneuvoihin, joilla ajetaan paljon kaupunkialueilla (esimerkiksi takseihin). Alankomaiden viranomaiset arvioivat dieselhiukkassuodattimien jälkiasentamisesta laivoihin aiheutuvien kustannusten olevan muista jälkiasentamisista aiheutuvia kustannuksia alemmat (suunnilleen 10–60 euroa vähenevältä hiukkaspäästökilolta (13)) ja alemmat kuin hiukkaspitoisuuksista johtuvat Alankomaiden viranomaisten laskelmien mukaiset terveydenhuoltomenot (eli 340 euroa kilogrammaa kohden kaupunkiympäristössä ja 80 euroa kilogrammaa kohden maaseutuympäristössä). Tältä osin olisi huomattava, että RAINS-malleihin perustuvien ennusteiden mukaan kevyiden hyötyajoneuvojen suhteelliset hiukkaspäästöt vähenevät tulevina vuosina, mutta sisävesiliikenteen ja merikuljetusten päästöjen osuus kasvaa.

| (60) | Alankomaiden viranomaiset voisivat myös harkita joidenkin budjettipäivän pakettiin sisältyvien, Alankomaiden hallituksen toimivaltaan kuuluvien ”pehmeiden toimenpiteiden” varhaisempaa täytäntöönpanoa. Tässä yhteydessä todetaan, että budjettipäivän pakettiin sisältyvillä kaikilla ”pehmeillä toimenpiteillä” yhteensä on mahdollista vähentää hiukkaspäästöjä enemmän kuin ”kovilla toimenpiteillä”. Alankomaiden viranomaiset arvioivat etenkin, että ottamalla käyttöön yhdistetyt ”ilmanpuhdistusjärjestelmät” intensiivisessä kotieläintuotannossa hiukkaspäästöjä saataisiin vähennettyä 4,4 kilotonnia vuonna 2010. Tämä olisi huomattavasti suurempi vähennys kuin tiedoksiannetun toimenpiteen käyttöönotolla saavutettavaksi toivottu hiukkaspitoisuuksien väheneminen (0,05 kilotonnia, katso edellä 55 kohta). Tällä toimenpiteellä olisi todennäköisesti enemmän vaikutusta harvempaan asutuilla alueilla kuin kaupungeissa. Kun otetaan huomioon hiukkasten taustapitoisuuden vähenemisen odotettu suuruusluokka ja siitä kansanterveydelle aiheutuvat myönteiset vaikutukset, olisi kuitenkin ehkä syytä harkita varhaisempaa täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

(60)

Alankomaiden viranomaiset voisivat myös harkita joidenkin budjettipäivän pakettiin sisältyvien, Alankomaiden hallituksen toimivaltaan kuuluvien ”pehmeiden toimenpiteiden” varhaisempaa täytäntöönpanoa. Tässä yhteydessä todetaan, että budjettipäivän pakettiin sisältyvillä kaikilla ”pehmeillä toimenpiteillä” yhteensä on mahdollista vähentää hiukkaspäästöjä enemmän kuin ”kovilla toimenpiteillä”. Alankomaiden viranomaiset arvioivat etenkin, että ottamalla käyttöön yhdistetyt ”ilmanpuhdistusjärjestelmät” intensiivisessä kotieläintuotannossa hiukkaspäästöjä saataisiin vähennettyä 4,4 kilotonnia vuonna 2010. Tämä olisi huomattavasti suurempi vähennys kuin tiedoksiannetun toimenpiteen käyttöönotolla saavutettavaksi toivottu hiukkaspitoisuuksien väheneminen (0,05 kilotonnia, katso edellä 55 kohta). Tällä toimenpiteellä olisi todennäköisesti enemmän vaikutusta harvempaan asutuilla alueilla kuin kaupungeissa. Kun otetaan huomioon hiukkasten taustapitoisuuden vähenemisen odotettu suuruusluokka ja siitä kansanterveydelle aiheutuvat myönteiset vaikutukset, olisi kuitenkin ehkä syytä harkita varhaisempaa täytäntöönpanoa.

| (61) | Komissio katsoo Alankomaiden viranomaisten toimittamien tietojen osoittavan selkeästi, että mainitut ympäristön ja terveyden suojelua koskevat mainitut tavoitteet saavuttaakseen Alankomaiden viranomaiset voisivat toteuttaa toimenpiteitä, jotka eivät ole yhtä rajoittavia kuin tiedoksi annettu toimenpide. Tiedoksi annettu toimenpide olisi ajoneuvojen EY-typpihyväksyntäjärjestelmän vastainen, kun taas vaihtoehtoisilla toimenpiteillä ei periaatteessa poikettaisi nykyisistä EY:n yhdenmukaistamistoimenpiteistä. Syyt, joiden vuoksi tällaisia toimenpiteitä ei kuitenkaan ole ehdotettu, vaikka Alankomaiden viranomaiset ovat niitä harkinneet ja vaikka niillä saavutettaisiin vähintään saman suuruinen hiukkaspäästöjen väheneminen kuin tiedoksi annetulla toimenpiteellä, eivät käy selvästi ilmi Alankomaiden toimittamista asiakirjoista. Komissio haluaa tässä yhteydessä korostaa, että eri vaihtoehdoista, joilla voidaan saavuttaa terveyden ja ympäristön suojelun tavoitteet, jäsenvaltioiden on valittava ne, jotka vähiten häiritsevät sisämarkkinoita. |
| --- | --- |

(61)

Komissio katsoo Alankomaiden viranomaisten toimittamien tietojen osoittavan selkeästi, että mainitut ympäristön ja terveyden suojelua koskevat mainitut tavoitteet saavuttaakseen Alankomaiden viranomaiset voisivat toteuttaa toimenpiteitä, jotka eivät ole yhtä rajoittavia kuin tiedoksi annettu toimenpide. Tiedoksi annettu toimenpide olisi ajoneuvojen EY-typpihyväksyntäjärjestelmän vastainen, kun taas vaihtoehtoisilla toimenpiteillä ei periaatteessa poikettaisi nykyisistä EY:n yhdenmukaistamistoimenpiteistä. Syyt, joiden vuoksi tällaisia toimenpiteitä ei kuitenkaan ole ehdotettu, vaikka Alankomaiden viranomaiset ovat niitä harkinneet ja vaikka niillä saavutettaisiin vähintään saman suuruinen hiukkaspäästöjen väheneminen kuin tiedoksi annetulla toimenpiteellä, eivät käy selvästi ilmi Alankomaiden toimittamista asiakirjoista. Komissio haluaa tässä yhteydessä korostaa, että eri vaihtoehdoista, joilla voidaan saavuttaa terveyden ja ympäristön suojelun tavoitteet, jäsenvaltioiden on valittava ne, jotka vähiten häiritsevät sisämarkkinoita.

| (62) | Lopuksi komissio toteaa olevan näyttöä siitä, että suunniteltu kansallinen toimenpide ei ole vähiten rajoittava niistä toimenpiteistä, joilla saavutettaisiin asetetut ympäristön ja terveyden suojelua koskevat tavoitteet, ja että toimenpiteen hyväksyminen muodostaisi kohtuuttoman esteen sisämarkkinoiden toiminnalle. |
| --- | --- |

(62)

Lopuksi komissio toteaa olevan näyttöä siitä, että suunniteltu kansallinen toimenpide ei ole vähiten rajoittava niistä toimenpiteistä, joilla saavutettaisiin asetetut ympäristön ja terveyden suojelua koskevat tavoitteet, ja että toimenpiteen hyväksyminen muodostaisi kohtuuttoman esteen sisämarkkinoiden toiminnalle.

4.   Kansainvälinen asiayhteys

| (63) | Komissio haluaa tuoda esille joitakin suunnitellun toimenpiteen kansainväliseen asiayhteyteen liittyviä näkökohtia. Neuvoston päätöksellä 97/836/EY, tehty 27 päivänä marraskuuta 1997, Euroopan yhteisön liittymisestä Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sopimukseen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista (vuoden 1958 tarkistettu sopimus) (14), Euroopan yhteisö sitoutui soveltamaan Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sääntöä N:o 83 (15), pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sopimuksen mukaisesti (jäljempänä ’vuoden 1958 tarkistettu sopimus’). Säännössä asetetut päästöjen raja-arvot ja sen soveltamisala ovat samat kuin direktiivissä 70/220/ETY, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 98/69/EY. Vuoden 1958 sopimuksen 3 artiklan mukaan ”pyörillä varustettujen ajoneuvojen ja niiden varusteiden ja osien, joille jokin sopimuspuoli on tämän sopimuksen 2 artiklan mukaisesti antanut tyyppihyväksynnän ja jotka on valmistettu joko jonkin kyseistä sääntöä soveltavan sopimuspuolen alueella tai jossakin muussa kyseisten pyörillä varustettujen ajoneuvojen ja niiden varusteiden ja osien tyypit hyväksyneen sopimuspuolen nimeämässä maassa, katsotaan olevan kaikkien mainittua sääntöä soveltavien sopimuspuolten lainsäädännön mukaisia”. |
| --- | --- |

(63)

Komissio haluaa tuoda esille joitakin suunnitellun toimenpiteen kansainväliseen asiayhteyteen liittyviä näkökohtia. Neuvoston päätöksellä 97/836/EY, tehty 27 päivänä marraskuuta 1997, Euroopan yhteisön liittymisestä Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sopimukseen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista (vuoden 1958 tarkistettu sopimus) (14), Euroopan yhteisö sitoutui soveltamaan Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sääntöä N:o 83 (15), pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sopimuksen mukaisesti (jäljempänä ’vuoden 1958 tarkistettu sopimus’). Säännössä asetetut päästöjen raja-arvot ja sen soveltamisala ovat samat kuin direktiivissä 70/220/ETY, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 98/69/EY. Vuoden 1958 sopimuksen 3 artiklan mukaan ”pyörillä varustettujen ajoneuvojen ja niiden varusteiden ja osien, joille jokin sopimuspuoli on tämän sopimuksen 2 artiklan mukaisesti antanut tyyppihyväksynnän ja jotka on valmistettu joko jonkin kyseistä sääntöä soveltavan sopimuspuolen alueella tai jossakin muussa kyseisten pyörillä varustettujen ajoneuvojen ja niiden varusteiden ja osien tyypit hyväksyneen sopimuspuolen nimeämässä maassa, katsotaan olevan kaikkien mainittua sääntöä soveltavien sopimuspuolten lainsäädännön mukaisia”.

| (64) | Alankomaiden viranomaisten tiedoksi antamaan toimenpiteeseen ei sisälly säännöksiä, joiden nojalla sallittaisiin sellaisten ajoneuvojen käyttö, joille on myönnetty tyyppihyväksyntä Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission säännön N:o 83 mukaisesti. Tästä syystä toimenpiteellä estettäisiin muista sopimuspuolista tulevien, säännön N:o 83 vaatimukset täyttävien ajoneuvojen pääsy Alankomaiden markkinoille. Jos toimenpide hyväksytään, se rikkoo vuoden 1958 sopimusta. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan yhteisön lainsäädäntöä on tulkittava mahdollisimman pitkälti yhteisön kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti. Komission on siksi varmistettava, että yhteisö täyttää sille vuoden 1958 sopimuksen mukaan kuuluvat velvoitteet. Näin ollen Alankomaiden on noudatettava Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sääntöä N:o 83. Säännön noudattamatta jättäminen voisi vaarantaa EU-tyyppihyväksynnän tunnustamisen muissa sopimuspuolissa, ja siten sillä olisi selkeästi kohtuuttoman suuri vaikutus ajoneuvojen vientiin yhteisöstä kyseisiin maihin. |
| --- | --- |

(64)

Alankomaiden viranomaisten tiedoksi antamaan toimenpiteeseen ei sisälly säännöksiä, joiden nojalla sallittaisiin sellaisten ajoneuvojen käyttö, joille on myönnetty tyyppihyväksyntä Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission säännön N:o 83 mukaisesti. Tästä syystä toimenpiteellä estettäisiin muista sopimuspuolista tulevien, säännön N:o 83 vaatimukset täyttävien ajoneuvojen pääsy Alankomaiden markkinoille. Jos toimenpide hyväksytään, se rikkoo vuoden 1958 sopimusta. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan yhteisön lainsäädäntöä on tulkittava mahdollisimman pitkälti yhteisön kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti. Komission on siksi varmistettava, että yhteisö täyttää sille vuoden 1958 sopimuksen mukaan kuuluvat velvoitteet. Näin ollen Alankomaiden on noudatettava Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sääntöä N:o 83. Säännön noudattamatta jättäminen voisi vaarantaa EU-tyyppihyväksynnän tunnustamisen muissa sopimuspuolissa, ja siten sillä olisi selkeästi kohtuuttoman suuri vaikutus ajoneuvojen vientiin yhteisöstä kyseisiin maihin.

IV   PÄÄTELMÄT

| (65) | Komissio katsoo niiden tietojen valossa, jotka sillä oli käytettävissään arvioidessaan sille tiedoksi annettujen kansallisten toimenpiteiden perusteluja, sekä edellä esitetyn perusteella, että Alankomaiden kuningaskunnan 2 päivänä marraskuuta 2005 esittämä pyyntö ottaa käyttöön direktiivistä 98/69/EY poikkeavia kansallisia säännöksiä






  — | täyttää käsiteltäväksi ottamista koskevat ehdot |
| --- | --- | --- |

(65)

Komissio katsoo niiden tietojen valossa, jotka sillä oli käytettävissään arvioidessaan sille tiedoksi annettujen kansallisten toimenpiteiden perusteluja, sekä edellä esitetyn perusteella, että Alankomaiden kuningaskunnan 2 päivänä marraskuuta 2005 esittämä pyyntö ottaa käyttöön direktiivistä 98/69/EY poikkeavia kansallisia säännöksiä

—

täyttää käsiteltäväksi ottamista koskevat ehdot

| — | ei täytä kaikkia EY:n perustamissopimuksen 95 artiklassa asetettuja ehtoja. Alankomaat ei ole pystynyt osoittamaan erityisen ongelman olemassaoloa direktiivin 98/69/EY osalta. Vaikka Alankomaat olisi pystynyt osoittamaan erityisen ongelman olemassaolon direktiivin 98/69/EY osalta, komissio katsoo, että tiedoksi annettu toimenpide ei ole oikeasuhteinen toimenpiteen tavoitteisiin nähden. |
| --- | --- |

—

ei täytä kaikkia EY:n perustamissopimuksen 95 artiklassa asetettuja ehtoja. Alankomaat ei ole pystynyt osoittamaan erityisen ongelman olemassaoloa direktiivin 98/69/EY osalta. Vaikka Alankomaat olisi pystynyt osoittamaan erityisen ongelman olemassaolon direktiivin 98/69/EY osalta, komissio katsoo, että tiedoksi annettu toimenpide ei ole oikeasuhteinen toimenpiteen tavoitteisiin nähden.

| (66) | Sen vuoksi komissiolla on aihetta katsoa, että tiedoksi annettuja kansallisia säännöksiä ei voida hyväksyä perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

(66)

Sen vuoksi komissiolla on aihetta katsoa, että tiedoksi annettuja kansallisia säännöksiä ei voida hyväksyä perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan mukaisesti,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hylätään Alankomaiden kuningaskunnan EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 5 kohdan mukaisesti tiedoksi antamat kansalliset säännökset, joissa määrätään hiukkaspäästöjen pakolliseksi raja-arvoksi 5 milligrammaa kilometriä kohden sellaisten hyötyajoneuvojen osalta, joiden suurin sallittu paino on 1 305 kilogrammaa (N1-luokan I-alaluokan ajoneuvot), ja henkilöautojen (M1-ajoneuvot) osalta.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Alankomaiden kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 3 päivänä toukokuuta 2006.

Komission puolesta

Günter VERHEUGEN

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EYVL L 350, 28.12.1998, s. 1.

1

(2)  EYVL L 42, 23.2.1970, s. 1.

2

(3)  KOM(2005) 683 lopullinen.

3

(4)  EYVL L 163, 29.6.1999, s. 41.

4

(5)  EYVL L 296, 21.11.1996, s. 55.

5

(6)  EUVL C 12, 18.1.2006, s. 5.

6

(7)  TNO:n raportti 06.OR.VM.013.1/IJR, Evaluation of the Dutch request for derogation to Directive 98/69/EC, 27.3.2006 (jäljempänä ’TNO-raportti’).

7

Evaluation of the Dutch request for derogation to Directive 98/69/EC

(8)  WHO:n työryhmän vuonna 2003 antama raportti Health aspects of Air Pollution with Particulate Matter, Ozone and Nitrogen Dioxide.

8

Health aspects of Air Pollution with Particulate Matter, Ozone and Nitrogen Dioxide

(9)  WHO:n Euroopan aluetoimiston vuonna 2004 antama raportti Meta-analysis of time-series studies and panel studies of Particulate matter (PM) and Ozone (O3).

9

Meta-analysis of time-series studies and panel studies of Particulate matter (PM) and Ozone (O3)

(10)  Ks. TNO-raportti, s. 5.

10

(11)  Ks. TNO-raportti, s. 31.

11

(12)  Ks. TNO-raportti, s. 38.

12

(13)  Ks. TNO-raportti, s. 41.

13

(14)  EYVL L 346, 17.12.1997, s. 78.

14

(15)  Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sääntö N:o 83 ”Uniform provisions concerning the approval of vehicles with regard to the emission of pollutants according to engine fuel requirements”.

15

---

| 30.5.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 142/26 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 142/26

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 11 päivänä toukokuuta 2006,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2037/2000 mukaisesti valvottavien aineiden tuontikiintiöiden määräämisestä 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2006 väliseksi ajaksi

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 1819)

(Ainoastaan englannin-, espanjan-, hollannin-, italian-, kreikan-, puolan-, ranskan-, saksan-, sloveenin- ja unkarinkieliset tekstit ovat todistusvoimaisia)

(2006/373/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon otsonikerrosta heikentävistä aineista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2037/2000 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Määrälliset rajoitukset, jotka koskevat valvottavien aineiden saattamista markkinoille yhteisössä, on annettu edellä mainitun asetuksen 4 artiklassa ja liitteessä III. |
| --- | --- |

(1)

Määrälliset rajoitukset, jotka koskevat valvottavien aineiden saattamista markkinoille yhteisössä, on annettu edellä mainitun asetuksen 4 artiklassa ja liitteessä III.

| (2) | Asetuksen 4 artiklan 2 kohdan i alakohdan d alakohdassa kielletään tuottajia ja tuojia saattamasta markkinoille tai käyttämästä omaan lukuunsa metyylibromidia 31 päivän joulukuuta 2004 jälkeen. Asetuksen 4 artiklan 4 kohdan i alakohdan b alakohdassa sallitaan kiellosta poikkeaminen, jos on kyse 3 artiklan 2 kohdan ii alakohdan mukaisesti sallittujen kriittisten käyttötarkoitusten aiheuttaman kysynnän tyydyttämisestä. Kriittisiin käyttötarkoituksiin 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2006 välisenä aikana sallitun metyylibromidin määrä ilmoitetaan erillisessä komission päätöksessä. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen 4 artiklan 2 kohdan i alakohdan d alakohdassa kielletään tuottajia ja tuojia saattamasta markkinoille tai käyttämästä omaan lukuunsa metyylibromidia 31 päivän joulukuuta 2004 jälkeen. Asetuksen 4 artiklan 4 kohdan i alakohdan b alakohdassa sallitaan kiellosta poikkeaminen, jos on kyse 3 artiklan 2 kohdan ii alakohdan mukaisesti sallittujen kriittisten käyttötarkoitusten aiheuttaman kysynnän tyydyttämisestä. Kriittisiin käyttötarkoituksiin 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2006 välisenä aikana sallitun metyylibromidin määrä ilmoitetaan erillisessä komission päätöksessä.

| (3) | Asetuksen 4 artiklan 2 kohdan iii alakohdassa sallitaan poikkeaminen 4 artiklan 2 kohdan i alakohdan d alakohdasta, jos metyylibromidia tuodaan tai tuotetaan karanteenikäsittelyä tai ennen kuljetusta tapahtuvaa käsittelyä varten. Näihin tarkoituksiin tuotavan tai tuotettavan metyylibromidin määrä ei saa vuonna 2006 olla suurempi kuin keskimääräinen laskennallinen metyylibromidin määrä, jonka tuottaja tai tuoja saattoi markkinoille tai käytti omaan lukuunsa karanteenikäsittelyä tai ennen kuljetusta tapahtuvaa käsittelyä varten vuosina 1996, 1997 ja 1998. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen 4 artiklan 2 kohdan iii alakohdassa sallitaan poikkeaminen 4 artiklan 2 kohdan i alakohdan d alakohdasta, jos metyylibromidia tuodaan tai tuotetaan karanteenikäsittelyä tai ennen kuljetusta tapahtuvaa käsittelyä varten. Näihin tarkoituksiin tuotavan tai tuotettavan metyylibromidin määrä ei saa vuonna 2006 olla suurempi kuin keskimääräinen laskennallinen metyylibromidin määrä, jonka tuottaja tai tuoja saattoi markkinoille tai käytti omaan lukuunsa karanteenikäsittelyä tai ennen kuljetusta tapahtuvaa käsittelyä varten vuosina 1996, 1997 ja 1998.

| (4) | Asetuksen 4 artiklan 4 kohdan i alakohdassa sallitaan poikkeaminen 4 artiklan 2 kohdasta, jos metyylibromidia tuodaan hävitettäväksi tai käytettäväksi raaka-aineena. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen 4 artiklan 4 kohdan i alakohdassa sallitaan poikkeaminen 4 artiklan 2 kohdasta, jos metyylibromidia tuodaan hävitettäväksi tai käytettäväksi raaka-aineena.

| (5) | Asetuksen 4 artiklan 3 kohdan i alakohdan e alakohdassa määritellään osittain halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen laskennallinen kokonaismäärä, jonka tuottajat ja tuojat voivat saattaa markkinoille tai käyttää omaan lukuunsa 1 päivästä tammikuuta31 päivään joulukuuta 2006. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksen 4 artiklan 3 kohdan i alakohdan e alakohdassa määritellään osittain halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen laskennallinen kokonaismäärä, jonka tuottajat ja tuojat voivat saattaa markkinoille tai käyttää omaan lukuunsa 1 päivästä tammikuuta31 päivään joulukuuta 2006.

| (6) | Komissio on julkaissut ilmoituksen Euroopan yhteisöön sijoittautuneille otsonikerrosta heikentävien valvottavien aineiden tuojille (2) ja saanut sen perusteella vuodeksi 2006 suunniteltua tuontia koskevia ilmoituksia. |
| --- | --- |

(6)

Komissio on julkaissut ilmoituksen Euroopan yhteisöön sijoittautuneille otsonikerrosta heikentävien valvottavien aineiden tuojille (2) ja saanut sen perusteella vuodeksi 2006 suunniteltua tuontia koskevia ilmoituksia.

| (7) | Osittain halogenoituja kloorifluorihiilivetyjä varten kiintiöt myönnetään tuottajille ja maahantuojille noudattaen 5 päivänä helmikuuta 2005 tehtyä komission päätöstä 2005/103/EY toimintatavasta osittain halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen kiintiöiden myöntämiseksi tuottajille ja maahantuojille vuosien 2003 ja 2009 väliseksi ajaksi asetuksen (EY) N:o 2037/2000 (3) mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Osittain halogenoituja kloorifluorihiilivetyjä varten kiintiöt myönnetään tuottajille ja maahantuojille noudattaen 5 päivänä helmikuuta 2005 tehtyä komission päätöstä 2005/103/EY toimintatavasta osittain halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen kiintiöiden myöntämiseksi tuottajille ja maahantuojille vuosien 2003 ja 2009 väliseksi ajaksi asetuksen (EY) N:o 2037/2000 (3) mukaisesti.

| (8) | Jotta voitaisiin varmistaa, että toiminnanharjoittajat ja yritykset voivat käyttää hyväkseen myönnettyjä tuontikiintiöitä ajallaan, ja turvata tällä tavalla niiden toiminnan jatkuvuus, on aiheellista, että tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2006. |
| --- | --- |

(8)

Jotta voitaisiin varmistaa, että toiminnanharjoittajat ja yritykset voivat käyttää hyväkseen myönnettyjä tuontikiintiöitä ajallaan, ja turvata tällä tavalla niiden toiminnan jatkuvuus, on aiheellista, että tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2006.

| (9) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 2037/2000 18 artiklan 2 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaisia, |
| --- | --- |

(9)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 2037/2000 18 artiklan 2 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaisia,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Asetuksella (EY) N:o 2037/2000 säännelty ryhmässä I lueteltujen valvottavien aineiden (kloorifluorihiilivedyt 11, 12, 113, 114 ja 115) ja ryhmässä II lueteltujen valvottavien aineiden (muut täysin halogenoidut kloorifluorihiilivedyt) määrä, jonka vuonna 2006 saa tuoda Euroopan yhteisön ulkopuolella olevista hankintalähteistä ja luovuttaa vapaaseen liikkeeseen yhteisössä, on 6 140 000 ODP-kiloa.

2.   Asetuksella (EY) N:o 2037/2000 säännelty ryhmässä III lueteltujen valvottavien aineiden (halonit) määrä, jonka vuonna 2006 saa tuoda Euroopan yhteisön ulkopuolella olevista hankintalähteistä ja luovuttaa vapaaseen liikkeeseen yhteisössä, on 9 211 000 ODP-kiloa.

3.   Asetuksella (EY) N:o 2037/2000 säännelty ryhmässä IV lueteltujen valvottavien aineiden (hiilitetrakloridit) määrä, jonka vuonna 2006 saa tuoda Euroopan yhteisön ulkopuolella olevista hankintalähteistä ja luovuttaa vapaaseen liikkeeseen yhteisössä, on 12 099 230 ODP-kiloa.

4.   Asetuksella (EY) N:o 2037/2000 säännelty ryhmässä V lueteltujen valvottavien aineiden (1,1,1-trikloorietaani) määrä, jonka vuonna 2006 saa tuoda Euroopan yhteisön ulkopuolella olevista hankintalähteistä ja luovuttaa vapaaseen liikkeeseen yhteisössä, on 400 060 ODP-kiloa.

5.   Asetuksella (EY) N:o 2037/2000 säännelty ryhmässä VI lueteltujen valvottavien aineiden (metyylibromidi) määrä, jonka vuonna 2006 saa tuoda Euroopan yhteisön ulkopuolella olevista hankintalähteistä ja luovuttaa vapaaseen liikkeeseen yhteisössä karanteenikäsittelyä ja kuljetusta edeltävää käsittelyä varten, on 502 606 ODP-kiloa.

6.   Asetuksella (EY) N:o 2037/2000 säännelty ryhmässä VI lueteltujen valvottavien aineiden (metyylibromidi) määrä, jonka vuonna 2006 saa tuoda Euroopan yhteisön ulkopuolella olevista hankintalähteistä ja luovuttaa vapaaseen liikkeeseen yhteisössä raaka-aineeksi tai hävitettäväksi, on 1 503 720 ODP-kiloa.

7.   Asetuksella (EY) N:o 2037/2000 säännelty ryhmässä VIII lueteltujen valvottavien aineiden (osittain halogenoidut kloorifluorihiilivedyt) määrä, jonka vuonna 2006 saa tuoda Euroopan yhteisön ulkopuolella olevista hankintalähteistä ja luovuttaa vapaaseen liikkeeseen yhteisössä, on 3 078 519,812 ODP-kiloa.

8.   Asetuksella (EY) N:o 2037/2000 säännelty ryhmässä IX lueteltujen valvottavien aineiden (bromikloorimetaani) määrä, jonka vuonna 2006 saa tuoda Euroopan yhteisön ulkopuolella olevista hankintalähteistä ja luovuttaa vapaaseen liikkeeseen yhteisössä, on 162 612 ODP-kiloa.

2 artikla

1.   Kloorifluorihiilivetyjen 11, 12, 113, 114 ja 115 ja muiden täysin halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen tuontikiintiöt määrätään 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2006 väliseksi ajaksi liitteessä I luetelluille yrityksille ja siinä ilmoitettuihin tarkoituksiin.

2.   Halonien tuontikiintiöt määrätään 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2006 väliseksi ajaksi liitteessä II luetelluille yrityksille ja siinä ilmoitettuihin tarkoituksiin.

3.   Hiilitetrakloridin tuontikiintiöt määrätään 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2006 väliseksi ajaksi liitteessä III luetelluille yrityksille ja siinä ilmoitettuihin tarkoituksiin.

4.   1,1,1-trikloorietaanin tuontikiintiöt määrätään 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2006 väliseksi ajaksi liitteessä IV luetelluille yrityksille ja siinä ilmoitettuihin tarkoituksiin.

5.   Metyylibromidin tuontikiintiöt määrätään 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2006 väliseksi ajaksi liitteessä V luetelluille yrityksille ja siinä ilmoitettuihin tarkoituksiin.

6.   Osittain halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen tuontikiintiöt määrätään 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2006 väliseksi ajaksi liitteessä VI luetelluille yrityksille ja siinä ilmoitettuihin tarkoituksiin.

7.   Bromikloorimetaanin tuontikiintiöt määrätään 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2006 väliseksi ajaksi liitteessä VII luetelluille yrityksille ja siinä ilmoitettuihin tarkoituksiin.

8.   Kloorifluorihiilivetyjen 11, 12, 113, 114 ja 115, muiden täysin halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen, halonien, hiilitetrakloridin, 1,1,1-trikloorietaanin, metyylibromidin, osittain halogenoitujen bromifluorihiilivetyjen, osittain halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen ja bromikloorimetaanin tuontikiintiöt 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2006 väliseksi ajaksi ovat liitteen VIII mukaiset.

3 artikla

Tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2006, ja sen voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2006.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu seuraaville yrityksille:

| | Agropest S.A. |
| --- | --- |
| 91-765 Łódź, |
| PL-Górnicza 12/14 |

Agropest S.A.

91-765 Łódź,

PL-Górnicza 12/14

| | Albemarle Chemicals |
| --- | --- |
| Étang de la Gaffette |
| Boulevard Maritime, BP 28 |
| F-13521 Port-de-Bouc |

Albemarle Chemicals

Étang de la Gaffette

Boulevard Maritime, BP 28

F-13521 Port-de-Bouc

| | Albemarle Chemicals |
| --- | --- |
| Parc Scientifique Einstein |
| Rue du Bosquet 9 |
| B-1348 Louvain-la-Neuve |

Albemarle Chemicals

Parc Scientifique Einstein

Rue du Bosquet 9

B-1348 Louvain-la-Neuve

| | Alcobre S.A. |
| --- | --- |
| C/Luis I, Nave 6-B |
| Polígono Industrial Vallecas |
| E-28031 Madrid |

Alcobre S.A.

C/Luis I, Nave 6-B

Polígono Industrial Vallecas

E-28031 Madrid

| | Άλφα Γεωργικά Εφόδια AE |
| --- | --- |
| Οδός Εθνικής Αντιστάσεως 73, |
| GR-152 31 Χαλάνδρι, Αθήνα |

Άλφα Γεωργικά Εφόδια AE

Οδός Εθνικής Αντιστάσεως 73,

GR-152 31 Χαλάνδρι, Αθήνα

| | Arkema S.A. |
| --- | --- |
| Cours Michelet — La Défense 10 |
| F-92091 Paris La Défense |

Arkema S.A.

Cours Michelet — La Défense 10

F-92091 Paris La Défense

| | Asahi Glass Europe B.V. |
| --- | --- |
| World Trade Center |
| Strawinskylaan 1525 |
| NL-1077 XX Amsterdam |
| Nederland |

Asahi Glass Europe B.V.

World Trade Center

Strawinskylaan 1525

NL-1077 XX Amsterdam

Nederland

| | Avantec S.A. |
| --- | --- |
| Bld Henri Cahn, BP 27 |
| F-94363 Bry-sur-Marne Cedex |

Avantec S.A.

Bld Henri Cahn, BP 27

F-94363 Bry-sur-Marne Cedex

| | BaySystems Iberia |
| --- | --- |
| C/ Pau Clarís 196 |
| E-08037 Barcelona |

BaySystems Iberia

C/ Pau Clarís 196

E-08037 Barcelona

| | Bromotirrena |
| --- | --- |
| Via Torino, 4 |
| I-04022 Fondi (LT) |

Bromotirrena

Via Torino, 4

I-04022 Fondi (LT)

| | Calorie S.A. |
| --- | --- |
| 503 Rue Hélène Boucher |
| Z.I. Buc — BP 33 |
| F-78534 Buc Cedex |

Calorie S.A.

503 Rue Hélène Boucher

Z.I. Buc — BP 33

F-78534 Buc Cedex

| | Caraïbes Froid SARL |
| --- | --- |
| BP 6033 |
| Ste Thérèse, Route du Lamentin |
| F-97219 Fort-de-France, Martinique |

Caraïbes Froid SARL

BP 6033

Ste Thérèse, Route du Lamentin

F-97219 Fort-de-France, Martinique

| | Cleanaway Ltd |
| --- | --- |
| Airborne Close, Leigh-on-Sea |
| Essex SS9 4EL |
| United Kingdom |

Cleanaway Ltd

Airborne Close, Leigh-on-Sea

Essex SS9 4EL

United Kingdom

| | Dow Deutschland |
| --- | --- |
| Buetzflethersand |
| D-21683 Stade |

Dow Deutschland

Buetzflethersand

D-21683 Stade

| | DuPont de Nemours (Nederland) B.V. |
| --- | --- |
| Baanhoekweg 22 |
| 3313 LA Dordrecht |
| Nederland |

DuPont de Nemours (Nederland) B.V.

Baanhoekweg 22

3313 LA Dordrecht

Nederland

| | Dyneon GmbH |
| --- | --- |
| D-84504 Burgkirchen |

Dyneon GmbH

D-84504 Burgkirchen

| | Empor d.o.o. |
| --- | --- |
| Leskoškova 9a |
| SI-1000 Ljubljana, Slovenia |

Empor d.o.o.

Leskoškova 9a

SI-1000 Ljubljana, Slovenia

| | Etis d.o.o. |
| --- | --- |
| Trzaska 333 |
| SI-1000 Ljubljana, Slovenia |

Etis d.o.o.

Trzaska 333

SI-1000 Ljubljana, Slovenia

| | Eurobrom B. V. |
| --- | --- |
| Postbus 158 |
| 2280 AD Rijswijk |
| Nederland |

Eurobrom B. V.

Postbus 158

2280 AD Rijswijk

Nederland

| | Fenner-Dunlop b.v. |
| --- | --- |
| Oliemolenstraat 2 |
| Drachten |
| Nederland |

Fenner-Dunlop b.v.

Oliemolenstraat 2

Drachten

Nederland

| | Fujifilm Electronic Materials Europe |
| --- | --- |
| Keetberglaan 1A |
| Haven 1061 |
| B-2070 Zwijndrecht |

Fujifilm Electronic Materials Europe

Keetberglaan 1A

Haven 1061

B-2070 Zwijndrecht

| | G.A.L Cycle-Air Ltd |
| --- | --- |
| Οδός Σινώπης 3, Στρόβολος |
| PO Box 28385, Λευκωσία |
| Κύπρος |

G.A.L Cycle-Air Ltd

Οδός Σινώπης 3, Στρόβολος

PO Box 28385, Λευκωσία

Κύπρος

| | Galco S.A. |
| --- | --- |
| Avenue Carton de Wiart 79 |
| B-1090 Brussels |

Galco S.A.

Avenue Carton de Wiart 79

B-1090 Brussels

| | Galex S.A. |
| --- | --- |
| BP 128 |
| F-13321 Marseille Cedex 16 |

Galex S.A.

BP 128

F-13321 Marseille Cedex 16

| | Great Lakes Chemical (Europe) Ltd |
| --- | --- |
| Halebank, Widnes |
| Cheshire WA8 8NS |
| United Kingdom |

Great Lakes Chemical (Europe) Ltd

Halebank, Widnes

Cheshire WA8 8NS

United Kingdom

| | Harp International Ltd |
| --- | --- |
| Gellihirion Industrial Estate |
| Rhondda Cynon Taff |
| Pontypridd CF37 5SX |
| United Kingdom |

Harp International Ltd

Gellihirion Industrial Estate

Rhondda Cynon Taff

Pontypridd CF37 5SX

United Kingdom

| | Honeywell Fluorine Products Europe B.V. |
| --- | --- |
| Kempenweg 90 |
| Postbus 264 |
| 6000 AG Weert |
| Nederland |

Honeywell Fluorine Products Europe B.V.

Kempenweg 90

Postbus 264

6000 AG Weert

Nederland

| | Ineos Fluor Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 13, The Heath |
| Runcorn, Cheshire WA7 4QF |
| United Kingdom |

Ineos Fluor Ltd

PO Box 13, The Heath

Runcorn, Cheshire WA7 4QF

United Kingdom

| | Laboratorios Miret SA (LAMIRSA) |
| --- | --- |
| Geminis 4, Pol. Ind. Can Parellada |
| E-08228 Les Fonts de Terrassa, Barcelona |

Laboratorios Miret SA (LAMIRSA)

Geminis 4, Pol. Ind. Can Parellada

E-08228 Les Fonts de Terrassa, Barcelona

| | Matero |
| --- | --- |
| PO Box 51744 |
| 3508 Λεμεσός |
| Κύπρος |

Matero

PO Box 51744

3508 Λεμεσός

Κύπρος

| | Mebrom NV |
| --- | --- |
| Assenedestraat 4 |
| B-9940 Rieme Ertvelde |

Mebrom NV

Assenedestraat 4

B-9940 Rieme Ertvelde

| | Βιομηχανία Φωσφορικών Λιπασμάτων Α.Ε. |
| --- | --- |
| Εργοστάσιο Θεσσαλονίκης, Ταχ. Θυρίδα 10183 |
| GR-54110 Θεσσαλονίκη |

Βιομηχανία Φωσφορικών Λιπασμάτων Α.Ε.

Εργοστάσιο Θεσσαλονίκης, Ταχ. Θυρίδα 10183

GR-54110 Θεσσαλονίκη

| | Poz Pliszka (PL) |
| --- | --- |
| 45, Szczecińska St., |
| PL-80-392 Gdańsk, Poland |

Poz Pliszka (PL)

45, Szczecińska St.,

PL-80-392 Gdańsk, Poland

| | P.U.P.H. SOLFUM Sp. z o.o |
| --- | --- |
| ul. Wojska Polskiego 83 |
| PL-91-755 Łódź |

P.U.P.H. SOLFUM Sp. z o.o

ul. Wojska Polskiego 83

PL-91-755 Łódź

| | Refrigerant Products Ltd |
| --- | --- |
| N9 Central Park Estate |
| Westinghouse Road |
| Trafford Park |
| Manchester M17 1PG |
| United Kingdom |

Refrigerant Products Ltd

N9 Central Park Estate

Westinghouse Road

Trafford Park

Manchester M17 1PG

United Kingdom

| | Rhodia Organique Fine Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 46 |
| St Andrews Road, Avonmouth |
| Bristol BS11 9YF |
| United Kingdom |

Rhodia Organique Fine Ltd

PO Box 46

St Andrews Road, Avonmouth

Bristol BS11 9YF

United Kingdom

| | Sigma Aldrich Logistik GmbH |
| --- | --- |
| Kappelweg 1 |
| D-91625 Schnelldorf |

Sigma Aldrich Logistik GmbH

Kappelweg 1

D-91625 Schnelldorf

| | Sigma Aldrich Chimie SARL |
| --- | --- |
| 80, rue de Luzais |
| L'isle d'Abeau Chesnes, |
| F-38297 St Quentin Fallavier |

Sigma Aldrich Chimie SARL

80, rue de Luzais

L'isle d'Abeau Chesnes,

F-38297 St Quentin Fallavier

| | Sigma Aldrich Company Ltd |
| --- | --- |
| The Old Brickyard |
| New Road |
| Gillingham SP8 4XT |
| United Kingdom |

Sigma Aldrich Company Ltd

The Old Brickyard

New Road

Gillingham SP8 4XT

United Kingdom

| | SJB Chemical Products B.V. |
| --- | --- |
| Wellerondom 11 |
| 3230 AG Brielle |
| Nederland |

SJB Chemical Products B.V.

Wellerondom 11

3230 AG Brielle

Nederland

| | Solquimia Iberia, S.L. |
| --- | --- |
| C/Duque de Alba No 3, 1o, |
| E-28012 Madrid |

Solquimia Iberia, S.L.

C/Duque de Alba No 3, 1o,

E-28012 Madrid

| | Solvay Organics GmbH |
| --- | --- |
| Hans-Böckler-Allee 20 |
| D-30173 Hannover |

Solvay Organics GmbH

Hans-Böckler-Allee 20

D-30173 Hannover

| | Solvay Solexis SpA |
| --- | --- |
| Viale Lombardia 20 |
| I-20021 Bollate (MI) |

Solvay Solexis SpA

Viale Lombardia 20

I-20021 Bollate (MI)

| | Syngenta Crop Protection |
| --- | --- |
| Surrey Research Park |
| 30 Priestly Road, Guildford Surrey |
| GU2 7YH United Kingdom |

Syngenta Crop Protection

Surrey Research Park

30 Priestly Road, Guildford Surrey

GU2 7YH United Kingdom

| | Synthesia Española s.a |
| --- | --- |
| Conde Borrell, 62 |
| E-08015 Barcelona |

Synthesia Española s.a

Conde Borrell, 62

E-08015 Barcelona

| | Tazzetti Fluids S.r.l. |
| --- | --- |
| Ms Micaela Brero |
| Corso Europa n. 600/a |
| Volpiano (TO) |

Tazzetti Fluids S.r.l.

Ms Micaela Brero

Corso Europa n. 600/a

Volpiano (TO)

| | Unitor ASA |
| --- | --- |
| Willembarendzstraat, 50 |
| 3165 AB Rotterdam/Albrandswaard |
| Nederland |

Unitor ASA

Willembarendzstraat, 50

3165 AB Rotterdam/Albrandswaard

Nederland

| | Wigmors |
| --- | --- |
| ul. Irysowa 5 |
| 51-117 Wrocław |
| Poland |

Wigmors

ul. Irysowa 5

51-117 Wrocław

Poland

| | Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. |
| --- | --- |
| 6000 Kecskemét |
| Tatár sor 18. |
| Hungary |

Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft.

6000 Kecskemét

Tatár sor 18.

Hungary

Tehty Brysselissä 11 päivänä toukokuuta 2006.

Komission puolesta

Stavros DIMAS

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 244, 29.9.2000, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 2077/2004 (EUVL L 359, 4.12.2004, s. 28).

1

(2)  EUVL C 168, 8.7.2005, s. 33.

2

(3)  EUVL L 33, 5.2.2005, s. 65.

3

---

LIITE I

RYHMÄT I ja II

Tuojille asetuksen (EY) N:o 2037/2000 mukaisesti määrätyt raaka-aineeksi tai hävitettäväksi tarkoitettujen kloorifluorihiilivetyjen 11, 12, 113, 114 ja 115 ja muiden täysin halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen tuontikiintiöt 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2006 väliseksi ajaksi.

Yritys

| | Cleanaway Ltd (UK) |
| --- | --- |

Cleanaway Ltd (UK)

| | Honeywell Fluorine Products Europe (NL) |
| --- | --- |

Honeywell Fluorine Products Europe (NL)

| | Solvay Organics GmbH (DE) |
| --- | --- |

Solvay Organics GmbH (DE)

| | Solvay Solexis SpA (IT) |
| --- | --- |

Solvay Solexis SpA (IT)

| | Syngenta Crop Protection (UK) |
| --- | --- |

Syngenta Crop Protection (UK)

| | Tazzetti Fluids S.r.l. (IT) |
| --- | --- |

Tazzetti Fluids S.r.l. (IT)

| | Unitor ASA (NL) |
| --- | --- |

Unitor ASA (NL)

---

LIITE II

RYHMÄ III

Tuojille asetuksen (EY) N:o 2037/2000 mukaisesti määrätyt kriittisiin käyttötarkoituksiin tai hävitettäväksi tarkoitettujen halonien tuontikiintiöt 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2006 väliseksi ajaksi.

Yritys

| | Cleanaway Ltd (UK) |
| --- | --- |

Cleanaway Ltd (UK)

| | Poz Pliszka (PL) |
| --- | --- |

Poz Pliszka (PL)

| | Unitor SAS (NL) |
| --- | --- |

Unitor SAS (NL)

---

LIITE III

RYHMÄ IV

Tuojille asetuksen (EY) N:o 2037/2000 mukaisesti määrätyt raaka-aineeksi tai hävitettäväksi tarkoitetun hiilitetrakloridin tuontikiintiöt 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2006 väliseksi ajaksi.

Yritys

| | Dow Deutschland (DE) |
| --- | --- |

Dow Deutschland (DE)

| | Fenner-Dunlop b.v. (NL) |
| --- | --- |

Fenner-Dunlop b.v. (NL)

| | Phosphoric Fertilisers Industry (EL) |
| --- | --- |

Phosphoric Fertilisers Industry (EL)

---

LIITE IV

RYHMÄ V

Tuojille asetuksen (EY) N:o 2037/2000 mukaisesti määrätyt raaka-aineeksi tai hävitettäväksi tarkoitetun 1,1,1-trikloorietaanin tuontikiintiöt 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2006 väliseksi ajaksi.

Yritys

| | Fujifilm Electronic Materials Europe (BE) |
| --- | --- |

Fujifilm Electronic Materials Europe (BE)

| | Arkema SA (FR) |
| --- | --- |

Arkema SA (FR)

---

LIITE V

RYHMÄ VI

Tuojille asetuksen (EY) N:o 2037/2000 mukaisesti määrätyt karanteenikäsittelyyn ja kuljetusta edeltävään käsittelyyn, raaka-aineeksi tai hävitettäväksi tarkoitetun metyylibromidin tuontikiintiöt 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2006 väliseksi ajaksi.

Yritys

| | Agropest (PL) |
| --- | --- |

Agropest (PL)

| | Albemarle Chemicals (FR) |
| --- | --- |

Albemarle Chemicals (FR)

| | Albemarle Europe (BE) |
| --- | --- |

Albemarle Europe (BE)

| | Alfa Agricultural Supplies (EL) |
| --- | --- |

Alfa Agricultural Supplies (EL)

| | Bromotirrena (IT) |
| --- | --- |

Bromotirrena (IT)

| | Cleanaway Ltd (UK) |
| --- | --- |

Cleanaway Ltd (UK)

| | Eurobrom B.V. (NL) |
| --- | --- |

Eurobrom B.V. (NL)

| | Great Lakes Chemicals (UK) |
| --- | --- |

Great Lakes Chemicals (UK)

| | Mebrom N.V. (BE) |
| --- | --- |

Mebrom N.V. (BE)

| | PUPH Solfum (PL) |
| --- | --- |

PUPH Solfum (PL)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

| | Zephyr Kereskedelmi (HU) |
| --- | --- |

Zephyr Kereskedelmi (HU)

---

LIITE VI

RYHMÄ VIII

Tuottajille ja tuojille asetuksen (EY) N:o 2037/2000 ja komission päätöksen 103/2005/EY mukaisesti määrätyt raaka-aineeksi, prosessireagensseiksi, regenerointiin, hävitettäväksi tai muuhun asetuksen (EY) N:o 2037/2000 5 artiklan nojalla sallittuun käyttöön tarkoitettujen osittain halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen tuontikiintiöt 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2006 väliseksi ajaksi.

Tuottaja

| | Arkema SA (FR) |
| --- | --- |

Arkema SA (FR)

| | DuPont de Nemours (NL) |
| --- | --- |

DuPont de Nemours (NL)

| | Honeywell Fluorine Products (NL) |
| --- | --- |

Honeywell Fluorine Products (NL)

| | Ineos Fluor Ltd (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor Ltd (UK)

| | Rhodia Organique (UK) |
| --- | --- |

Rhodia Organique (UK)

| | Solvay Organics GmbH (DE) |
| --- | --- |

Solvay Organics GmbH (DE)

| | Solvay Solexis SpA (IT) |
| --- | --- |

Solvay Solexis SpA (IT)

Tuoja

| | Alcobre (ES) |
| --- | --- |

Alcobre (ES)

| | Asahi Glass (NL) |
| --- | --- |

Asahi Glass (NL)

| | Avantec S.A. (FR) |
| --- | --- |

Avantec S.A. (FR)

| | BaySystems Iberia (ES) |
| --- | --- |

BaySystems Iberia (ES)

| | Calorie S.A. (FR) |
| --- | --- |

Calorie S.A. (FR)

| | Caraïbes Froid SARL (FR) |
| --- | --- |

Caraïbes Froid SARL (FR)

| | Dyneon (DE) |
| --- | --- |

Dyneon (DE)

| | Etis d.o.o. (SI) |
| --- | --- |

Etis d.o.o. (SI)

| | Empor d.o.o. (SI) |
| --- | --- |

Empor d.o.o. (SI)

| | Galco S.A. (BE) |
| --- | --- |

Galco S.A. (BE)

| | Galex S.A. (FR) |
| --- | --- |

Galex S.A. (FR)

| | G.AL. Cycle Air Ltd (CY) |
| --- | --- |

G.AL. Cycle Air Ltd (CY)

| | HARP International (UK) |
| --- | --- |

HARP International (UK)

| | Matero (CY) |
| --- | --- |

Matero (CY)

| | Mebrom (BE) |
| --- | --- |

Mebrom (BE)

| | Refrigerant Products (UK) |
| --- | --- |

Refrigerant Products (UK)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | SJB Chemical Products (NL) |
| --- | --- |

SJB Chemical Products (NL)

| | Solquimia Iberia, SL (ES) |
| --- | --- |

Solquimia Iberia, SL (ES)

| | Synthesia Espanola (ES) |
| --- | --- |

Synthesia Espanola (ES)

| | Unitor ASA (NL) |
| --- | --- |

Unitor ASA (NL)

| | Tazzetti Fluids S.r.l (IT) |
| --- | --- |

Tazzetti Fluids S.r.l (IT)

| | Wigmors (PL) |
| --- | --- |

Wigmors (PL)

---

LIITE VII

RYHMÄ IX

Tuojille asetuksen (EY) N:o 2037/2000 mukaisesti määrätyt raaka-aineeksi tarkoitetun bromikloorimetaanin tuontikiintiöt 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2006 väliseksi ajaksi.

Yritys

| | Albemarle Europe (BE) |
| --- | --- |

Albemarle Europe (BE)

| | Eurobrom B.V. (NL) |
| --- | --- |

Eurobrom B.V. (NL)

| | Laboratorios Miret S.A. (LAMIRSA) (ES) |
| --- | --- |

Laboratorios Miret S.A. (LAMIRSA) (ES)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

---

LIITE VIII

(Tätä liitettä ei julkaista, koska se sisältää luottamuksellista kaupallista tietoa.)

---

| 30.5.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 142/34 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 142/34

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 22 päivänä toukokuuta 2006,

Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytettävien sianruhojen luokitusmenetelmien hyväksymisestä tehdyn päätöksen 2004/370/EY muuttamisesta

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 1988)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(2006/374/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon yhteisön sianruhojen luokitusasteikosta 13 päivänä marraskuuta 1984 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3220/84 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yhteisön sianruhojen luokitusasteikon soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 24 päivänä lokakuuta 1985 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2967/85 (2) 2 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetään menetelmästä ruhon kylmäpainon laskemiseksi lämminpainosta. |
| --- | --- |

(1)

Yhteisön sianruhojen luokitusasteikon soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 24 päivänä lokakuuta 1985 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2967/85 (2) 2 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetään menetelmästä ruhon kylmäpainon laskemiseksi lämminpainosta.

| (2) | Asetuksen (ETY) N:o 2967/85 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja sen 2 artiklan 1 ja 2 kohdasta poiketen Yhdistyneelle kuningaskunnalle annettiin komission päätöksellä 2004/370/EY (3) lupa laskea ruhon kylmäpaino ennakkoon vahvistetun vähennysasteikon kiinteiden arvojen mukaan. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (ETY) N:o 2967/85 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja sen 2 artiklan 1 ja 2 kohdasta poiketen Yhdistyneelle kuningaskunnalle annettiin komission päätöksellä 2004/370/EY (3) lupa laskea ruhon kylmäpaino ennakkoon vahvistetun vähennysasteikon kiinteiden arvojen mukaan.

| (3) | Yhdistynyt kuningaskunta on teknisten mukautusten vuoksi pyytänyt komissiota peruuttamaan tämän poikkeuksen ja soveltamaan asetuksen (ETY) N:o 2967/85 2 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettua ruhon kylmäpainon laskentamenetelmää. |
| --- | --- |

(3)

Yhdistynyt kuningaskunta on teknisten mukautusten vuoksi pyytänyt komissiota peruuttamaan tämän poikkeuksen ja soveltamaan asetuksen (ETY) N:o 2967/85 2 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettua ruhon kylmäpainon laskentamenetelmää.

| (4) | Päätös 2004/370/EY olisi näin ollen muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(4)

Päätös 2004/370/EY olisi näin ollen muutettava vastaavasti.

| (5) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat sianlihan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat sianlihan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan päätös 2004/370/EY seuraavasti:

| 1) | Poistetaan 5 artikla. |
| --- | --- |

1)

Poistetaan 5 artikla.

| 2) | Poistetaan liite III. |
| --- | --- |

2)

Poistetaan liite III.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneelle kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 22 päivänä toukokuuta 2006.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 301, 20.11.1984, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 3513/93 (EYVL L 320, 22.12.1993, s. 5).

1

(2)  EYVL L 285, 25.10.1985, s. 39. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 3127/94 (EYVL L 330, 21.12.1994, s. 43).

2

(3)  EUVL L 116, 22.4.2004, s. 32. Päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2006/99/EY (EUVL L 46, 16.2.2006, s. 34).

3

---

| 30.5.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 142/35 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 142/35

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 23 päivänä toukokuuta 2006,

poikkeuksen myöntämisestä direktiivin 2003/54/EY tietyistä säännöksistä Madeiran saariryhmän osalta

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 2008)

(Ainoastaan portugalinkielinen teksti on todistusvoimainen)

(2006/375/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä ja direktiivin 96/92/EY kumoamisesta 26 päivänä kesäkuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/54/EY (1) ja erityisesti sen 26 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivin 2003/54/EY 26 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltiot, jotka voivat osoittaa direktiivin voimaantulon jälkeen, että niiden pienten erillisten verkkojen toiminnassa on huomattavia vaikeuksia, voivat hakea olemassa olevan kapasiteetin kunnostamisen, parantamisen ja lisäämisen osalta IV, V, VI ja VII luvun sekä, erittäin pienen erillisen verkon tapauksessa III luvun, asiaankuuluvista säännöksistä poikkeuksia, joita komissio voi niille myöntää. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivin 2003/54/EY 26 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltiot, jotka voivat osoittaa direktiivin voimaantulon jälkeen, että niiden pienten erillisten verkkojen toiminnassa on huomattavia vaikeuksia, voivat hakea olemassa olevan kapasiteetin kunnostamisen, parantamisen ja lisäämisen osalta IV, V, VI ja VII luvun sekä, erittäin pienen erillisen verkon tapauksessa III luvun, asiaankuuluvista säännöksistä poikkeuksia, joita komissio voi niille myöntää.

| (2) | Portugali esitti 18 päivänä elokuuta 2005 komissiolle hakemuksen, jossa se pyytää, että Madeiran saariryhmää varten myönnettäisiin määrittelemättömäksi ajaksi direktiivin 2003/54/EY 26 artiklan 1 kohdan mukainen poikkeus kyseisen direktiivin III, IV, V, VI ja VII luvun säännöksistä. |
| --- | --- |

(2)

Portugali esitti 18 päivänä elokuuta 2005 komissiolle hakemuksen, jossa se pyytää, että Madeiran saariryhmää varten myönnettäisiin määrittelemättömäksi ajaksi direktiivin 2003/54/EY 26 artiklan 1 kohdan mukainen poikkeus kyseisen direktiivin III, IV, V, VI ja VII luvun säännöksistä.

| (3) | Madeiran saariryhmä on direktiivin 2003/54/EY 2 artiklan 27 kohdan määritelmän mukainen ”erittäin pieni erillinen verkko”. |
| --- | --- |

(3)

Madeiran saariryhmä on direktiivin 2003/54/EY 2 artiklan 27 kohdan määritelmän mukainen ”erittäin pieni erillinen verkko”.

| (4) | Madeiran saariryhmän erityispiirteet eli syrjäinen sijainti, saaristoluonne, pieni koko, vaikea pinnanmuodostus ja ilmasto on tunnustettu EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdassa. |
| --- | --- |

(4)

Madeiran saariryhmän erityispiirteet eli syrjäinen sijainti, saaristoluonne, pieni koko, vaikea pinnanmuodostus ja ilmasto on tunnustettu EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdassa.

| (5) | Portugalin hakemuksen liitteenä olevissa asiakirjoissa esitetään riittävät todisteet siitä, että kilpailuun perustuvien sähkömarkkinoiden tavoitetta on mahdotonta tai epäkäytännöllistä saavuttaa, koska tuotannon taso on hyvin alhainen ja saariryhmän saaret ovat eristyksissä myös toisistaan. Tällaisessa hyvin pienessä verkossa saarella voi usein olla vain yksi tuotantolaitos, joten olisi hyvin epäkäytännöllistä, jos saarella olisi kilpailevia tuottajia. Markkinoiden pienen koon takia kilpailijat ei todennäköisesti hae lupia tai jätä tarjouksia. Näissä olosuhteissa tärkeintä on toimitusten varmuus ja laatu. Saarilla ei myöskään ole suurjännitesiirtoverkkoa, ja koska tuotannossa ei esiinny kilpailua, jakeluverkkojen eriyttämistä koskevat direktiivin vaatimukset ovat perusteettomia. Sama koskee kolmansien osapuolten pääsyä verkkoon. |
| --- | --- |

(5)

Portugalin hakemuksen liitteenä olevissa asiakirjoissa esitetään riittävät todisteet siitä, että kilpailuun perustuvien sähkömarkkinoiden tavoitetta on mahdotonta tai epäkäytännöllistä saavuttaa, koska tuotannon taso on hyvin alhainen ja saariryhmän saaret ovat eristyksissä myös toisistaan. Tällaisessa hyvin pienessä verkossa saarella voi usein olla vain yksi tuotantolaitos, joten olisi hyvin epäkäytännöllistä, jos saarella olisi kilpailevia tuottajia. Markkinoiden pienen koon takia kilpailijat ei todennäköisesti hae lupia tai jätä tarjouksia. Näissä olosuhteissa tärkeintä on toimitusten varmuus ja laatu. Saarilla ei myöskään ole suurjännitesiirtoverkkoa, ja koska tuotannossa ei esiinny kilpailua, jakeluverkkojen eriyttämistä koskevat direktiivin vaatimukset ovat perusteettomia. Sama koskee kolmansien osapuolten pääsyä verkkoon.

| (6) | Komissio on tutkinut Portugalin pyyntönsä tueksi esittämät perustelut ja on vakuuttunut siitä, etteivät poikkeus ja sen soveltamisehdot vaaranna direktiivin tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

(6)

Komissio on tutkinut Portugalin pyyntönsä tueksi esittämät perustelut ja on vakuuttunut siitä, etteivät poikkeus ja sen soveltamisehdot vaaranna direktiivin tavoitteiden saavuttamista.

| (7) | On kuitenkin otettava huomioon keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä mahdollisesti tapahtuva tekniikan kehitys, joka voi aiheuttaa merkittäviä muutoksia. |
| --- | --- |

(7)

On kuitenkin otettava huomioon keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä mahdollisesti tapahtuva tekniikan kehitys, joka voi aiheuttaa merkittäviä muutoksia.

| (8) | Komissio on kuullut kaikkia jäsenvaltioita direktiivin 2003/54/EY 26 artiklan 1 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

(8)

Komissio on kuullut kaikkia jäsenvaltioita direktiivin 2003/54/EY 26 artiklan 1 kohdan mukaisesti,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Portugalin tasavallalle myönnetään Madeiran saariryhmän saaria varten poikkeus direktiivin 2003/54/EY IV, V, VI ja VII luvun sekä III luvun asiaankuuluvista säännöksistä olemassa olevan kapasiteetin kunnostamisen, parantamisen ja lisäämisen osalta.

2 artikla

Portugalin viranomaisten on seurattava sähköalan kehitystä Madeiralla ja raportoitava komissiolle kaikista siinä tapahtuvista merkittävistä muutoksista, jotka saattavat edellyttää myönnetyn poikkeuksen uudelleentarkastelua. Yleiskertomus on esitettävä neljän vuoden välein, ja ensimmäinen kertomus on esitettävä viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2010.

3 artikla

Poikkeus on voimassa toistaiseksi. Komissio voi tarkastella voimassaoloa uudelleen, jos Madeiran sähköalalla tapahtuu merkittäviä muutoksia.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Portugalin tasavallalle.

Tehty Brysselissä 23 päivänä toukokuuta 2006.

Komission puolesta

Andris PIEBALGS

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 176, 15.7.2003, s. 37.

1

---