# Euroopa Liidu L 125/2006

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 125 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 49. köide12. mai 2006 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 125

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

49. köide12. mai 2006

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 716/2006, 5. mai 2006, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi impordi suhtes | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 717/2006, 11. mai 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 18 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 718/2006, 11. mai 2006, millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 581/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames makstava või eksporditoetuse maksimumsumma | 20 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 719/2006, 11. mai 2006, millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 582/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames makstava lõssipulbri eksporditoetuse maksimumsumma | 22 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 720/2006, 11. mai 2006, millega kinnitatakse odra maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 1058/2005 osutatud pakkumismenetlusega | 23 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 721/2006, 11. mai 2006, millega kinnitatakse pehme nisu maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 1059/2005 osutatud pakkumismenetlusega | 24 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 716/2006, 5. mai 2006, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi impordi suhtes

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 717/2006, 11. mai 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

18

Komisjoni määrus (EÜ) nr 718/2006, 11. mai 2006, millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 581/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames makstava või eksporditoetuse maksimumsumma

20

Komisjoni määrus (EÜ) nr 719/2006, 11. mai 2006, millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 582/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames makstava lõssipulbri eksporditoetuse maksimumsumma

22

Komisjoni määrus (EÜ) nr 720/2006, 11. mai 2006, millega kinnitatakse odra maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 1058/2005 osutatud pakkumismenetlusega

23

Komisjoni määrus (EÜ) nr 721/2006, 11. mai 2006, millega kinnitatakse pehme nisu maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 1059/2005 osutatud pakkumismenetlusega

24

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 19. aprill 2006, millega kehtestatakse taotluste ja nende kohta tehtavate otsuste edastamise standardvormid vastavalt nõukogu direktiivile 2004/80/EÜ, mis käsitleb kuriteoohvritele hüvitise maksmist | 25 |
| | * | Komisjoni otsus, 8. mai 2006, millega lubatakse Poola Vabariigil keelata oma territooriumil teatavate vastavalt nõukogu direktiivile 2002/53/EÜ ühisesse põllumajandustaimesortide kataloogi kantud maisisortide kasutamine
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 1790 all) | 31 |
| | * | Komisjoni soovitus, 8. mai 2006, ühenduse sadamates seisvatel laevadel kaldalt tuleva elektri kasutamise edendamise kohta (
  1
  ) | 38 |
| | * | Komisjoni otsus, 8. mai 2006, millega muudetakse otsust 2001/171/EÜ eesmärgiga pikendada erandi tingimuste kehtivust klaaspakendi jaoks seoses direktiivis 94/62/EÜ kehtestatud raskmetalli kontsentratsioonitasemetega
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 1823 all)

   (
  1
  ) | 43 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 19. aprill 2006, millega kehtestatakse taotluste ja nende kohta tehtavate otsuste edastamise standardvormid vastavalt nõukogu direktiivile 2004/80/EÜ, mis käsitleb kuriteoohvritele hüvitise maksmist

25

*

Komisjoni otsus, 8. mai 2006, millega lubatakse Poola Vabariigil keelata oma territooriumil teatavate vastavalt nõukogu direktiivile 2002/53/EÜ ühisesse põllumajandustaimesortide kataloogi kantud maisisortide kasutamine
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 1790 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 1790 all)

31

*

Komisjoni soovitus, 8. mai 2006, ühenduse sadamates seisvatel laevadel kaldalt tuleva elektri kasutamise edendamise kohta (
  1
  )

1

38

*

Komisjoni otsus, 8. mai 2006, millega muudetakse otsust 2001/171/EÜ eesmärgiga pikendada erandi tingimuste kehtivust klaaspakendi jaoks seoses direktiivis 94/62/EÜ kehtestatud raskmetalli kontsentratsioonitasemetega
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 1823 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 1823 all)

1

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 12.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 716/2006,

5. mai 2006,

millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi impordi suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi “algmäärus”), (1) eriti selle artiklit 9 ja artikli 11 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed

| (1) | 1993. aasta detsembris kehtestati nõukogu määrusega (EÜ) nr 3386/93 (2) lõplikud dumpinguvastased meetmed Hiina Rahvavabariigist (HRV) pärit ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi (edaspidi “vaatlusalune toode”) suhtes (edaspidi “esialgne uurimine”). Kõnealused meetmed kehtestati minimaalse impordihinna kujul. |
| --- | --- |

(1)

1993. aasta detsembris kehtestati nõukogu määrusega (EÜ) nr 3386/93 (2) lõplikud dumpinguvastased meetmed Hiina Rahvavabariigist (HRV) pärit ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi (edaspidi “vaatlusalune toode”) suhtes (edaspidi “esialgne uurimine”). Kõnealused meetmed kehtestati minimaalse impordihinna kujul.

| (2) | Pärast dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamist säilitati need dumpinguvastased meetmed 2000. aasta veebruaris nõukogu määrusega (EÜ) nr 360/2000. (3) |
| --- | --- |

(2)

Pärast dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamist säilitati need dumpinguvastased meetmed 2000. aasta veebruaris nõukogu määrusega (EÜ) nr 360/2000. (3)

| (3) | Vahepealse läbivaatamise järel muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 986/2003 (4) kehtivate dumpinguvastaste meetmete vormi, säilitades miinimumhinna, kuid seda eritingimustel, ja kehtestades kõigil muudel juhtudel väärtuselise tollimaksu 63,3 %. |
| --- | --- |

(3)

Vahepealse läbivaatamise järel muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 986/2003 (4) kehtivate dumpinguvastaste meetmete vormi, säilitades miinimumhinna, kuid seda eritingimustel, ja kehtestades kõigil muudel juhtudel väärtuselise tollimaksu 63,3 %.

2.   Läbivaatamistaotlus

| (4) | Pärast seda, kui avaldati teadaanne HRVst pärineva ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta, (5) said komisjoni talitused 2004. aasta novembris taotluse vaadata need meetmed läbi algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel. |
| --- | --- |

(4)

Pärast seda, kui avaldati teadaanne HRVst pärineva ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta, (5) said komisjoni talitused 2004. aasta novembris taotluse vaadata need meetmed läbi algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel.

| (5) | Taotluse esitas Eurométaux ühenduse tootjate nimel (edaspidi “taotluse esitanud tootjad”), kelle toodang moodustab suure osa, antud juhul üle 50 %, kogu ühenduses toodetavast ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidist. |
| --- | --- |

(5)

Taotluse esitas Eurométaux ühenduse tootjate nimel (edaspidi “taotluse esitanud tootjad”), kelle toodang moodustab suure osa, antud juhul üle 50 %, kogu ühenduses toodetavast ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidist.

| (6) | Taotluse aluseks oli väide, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja ühenduse tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise. Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali, ning algatas uurimise (6) kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2. |
| --- | --- |

(6)

Taotluse aluseks oli väide, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja ühenduse tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise. Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali, ning algatas uurimise (6) kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2.

3.   Uurimine

| (7) | Komisjoni talitused andsid läbivaatamise algatamisest ametlikult teada taotluse esitanud ühenduse tootjatele, teistele ühenduse tootjatele, HRV eksportivatele tootjatele (edaspidi “Hiina eksportijad”), teadaolevalt asjaga seotud importijatele, kaubandusettevõtjatele, kasutajatele ja nende ühendustele ning ekspordiriigi valitsuse esindajatele. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni talitused andsid läbivaatamise algatamisest ametlikult teada taotluse esitanud ühenduse tootjatele, teistele ühenduse tootjatele, HRV eksportivatele tootjatele (edaspidi “Hiina eksportijad”), teadaolevalt asjaga seotud importijatele, kaubandusettevõtjatele, kasutajatele ja nende ühendustele ning ekspordiriigi valitsuse esindajatele.

| (8) | Kõigile kõnealustele isikutele ja neile, kes endast algatamisteates nimetatud tähtaja jooksul teada andsid, saatsid komisjoni talitused küsimustiku. |
| --- | --- |

(8)

Kõigile kõnealustele isikutele ja neile, kes endast algatamisteates nimetatud tähtaja jooksul teada andsid, saatsid komisjoni talitused küsimustiku.

| (9) | Samuti andsid komisjoni talitused otseselt asjaga seotud isikutele võimaluse teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(9)

Samuti andsid komisjoni talitused otseselt asjaga seotud isikutele võimaluse teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (10) | Pidades silmas HRV eksportivate tootjate ja vaatlusaluse toote importijate ilmselt suurt arvu, kavandati algatamisteates väljavõttelise uuringu kasutamist kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajadusel valimi moodustamiseks saatsid komisjoni talitused välja valimi moodustamise ankeedid, milles küsiti konkreetset teavet iga asjaomase eksportiva tootja ja importija keskmise müügimahu ja hindade kohta. Üheltki eksportivalt tootjalt vastust ei saadud ning importijatelt laekus ainult kolm vastust. Seetõttu otsustati, et valimi moodustamine ei ole vajalik. |
| --- | --- |

(10)

Pidades silmas HRV eksportivate tootjate ja vaatlusaluse toote importijate ilmselt suurt arvu, kavandati algatamisteates väljavõttelise uuringu kasutamist kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajadusel valimi moodustamiseks saatsid komisjoni talitused välja valimi moodustamise ankeedid, milles küsiti konkreetset teavet iga asjaomase eksportiva tootja ja importija keskmise müügimahu ja hindade kohta. Üheltki eksportivalt tootjalt vastust ei saadud ning importijatelt laekus ainult kolm vastust. Seetõttu otsustati, et valimi moodustamine ei ole vajalik.

| (11) | Lisaks saadeti küsimustikud komisjoni talitustele teadaolevatele tootjatele võimalikes võrdlusriikides, nimelt Brasiilias, Kanadas ja Türgis. |
| --- | --- |

(11)

Lisaks saadeti küsimustikud komisjoni talitustele teadaolevatele tootjatele võimalikes võrdlusriikides, nimelt Brasiilias, Kanadas ja Türgis.

| (12) | Küsimustikule vastasid kõik taotluse esitanud ühenduse tootjad. Ükski Hiina eksportiv tootja ega importija küsimustikule ei vastanud. Kaks importijat esitasid oma seisukohad kirjalikult. Üks kasutaja esitas küsimustikule osalise vastuse. |
| --- | --- |

(12)

Küsimustikule vastasid kõik taotluse esitanud ühenduse tootjad. Ükski Hiina eksportiv tootja ega importija küsimustikule ei vastanud. Kaks importijat esitasid oma seisukohad kirjalikult. Üks kasutaja esitas küsimustikule osalise vastuse.

| (13) | Komisjoni talitused otsisid ja kontrollisid kõiki andmeid, mida nad dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise kindlakstegemise ning ühenduse huvide seisukohast vajalikuks pidasid. Tehti kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:






  a) | taotluse esitanud ühenduse tootjad:







  — | Grecian Magnesite SA, Athens, Kreeka, |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Komisjoni talitused otsisid ja kontrollisid kõiki andmeid, mida nad dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise kindlakstegemise ning ühenduse huvide seisukohast vajalikuks pidasid. Tehti kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:

a)

taotluse esitanud ühenduse tootjad:

—

Grecian Magnesite SA, Athens, Kreeka,

| — | Magnesitas Navarras, S.A., Pamplona, Hispaania, |
| --- | --- |

—

Magnesitas Navarras, S.A., Pamplona, Hispaania,

| — | Slovenské magnezitové závody a.s., Jelšava, Slovakkia; |
| --- | --- |

—

Slovenské magnezitové závody a.s., Jelšava, Slovakkia;

| b) | võrdlusriigi tootja:







  — | Kümaş Kütahya Manyezit Işletmeleri Pazarlama A.Ş., Kütahya, Türgi. |
| --- | --- | --- |

b)

võrdlusriigi tootja:

—

Kümaş Kütahya Manyezit Işletmeleri Pazarlama A.Ş., Kütahya, Türgi.

4.   Uurimisperiood

| (14) | Dumpingu jätkumist ja kordumist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemiku 1. jaanuarist 2004 kuni 31. detsembrini 2004 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt asjakohaste arengutendentside uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2000 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(14)

Dumpingu jätkumist ja kordumist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemiku 1. jaanuarist 2004 kuni 31. detsembrini 2004 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt asjakohaste arengutendentside uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2000 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”).

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (15) | Vaatlusalune toode on samasugune kui eelmistes uurimistes, mille tulemusena kehtestati praegu jõusolevad meetmed, st HRVst pärinev looduslik ülepõletatud magneesiumoksiid, mis kuulub CN-koodi 2519 90 30 alla. |
| --- | --- |

(15)

Vaatlusalune toode on samasugune kui eelmistes uurimistes, mille tulemusena kehtestati praegu jõusolevad meetmed, st HRVst pärinev looduslik ülepõletatud magneesiumoksiid, mis kuulub CN-koodi 2519 90 30 alla.

| (16) | Ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi toodetakse magnesiidist ehk looduslikust magneesiumkarbonaadist. Ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi tootmiseks magneesiumkarbonaat kaevandatakse, purustatakse, sorditakse ja põletatakse põletusahjus temperatuuril 1 500–2 000 °C. Selle tulemusel saadakse ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiid, mille MgO-sisaldus (magneesiumoksiid) on 80–98 %. Peamised võõrlisandid ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidis on SiO2, Fe2O3, Al2O3, CaO ja B2O3 (vastavalt ränioksiid, raudoksiid, alumiiniumoksiid, kaltsiumoksiid ja booroksiid). Ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi kasutatakse peamiselt tulekindlate materjalide tööstuses vormitud ja vormimata tulekindlate materjalide valmistamiseks. Ehkki vaatlusalust toodet on erinevat tüüpi, nt erineva MgO sisaldusega, on kõigil tüüpidel samasugused põhilised keemilised ja füüsikalised omadused ja kasutusalad ning need on omavahel asendatavad. Seepärast tuleks sarnaselt eelmise uurimisega käsitleda kõiki ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi kvaliteediklasse ühe tootena. |
| --- | --- |

(16)

Ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi toodetakse magnesiidist ehk looduslikust magneesiumkarbonaadist. Ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi tootmiseks magneesiumkarbonaat kaevandatakse, purustatakse, sorditakse ja põletatakse põletusahjus temperatuuril 1 500–2 000 °C. Selle tulemusel saadakse ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiid, mille MgO-sisaldus (magneesiumoksiid) on 80–98 %. Peamised võõrlisandid ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidis on SiO2, Fe2O3, Al2O3, CaO ja B2O3 (vastavalt ränioksiid, raudoksiid, alumiiniumoksiid, kaltsiumoksiid ja booroksiid). Ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi kasutatakse peamiselt tulekindlate materjalide tööstuses vormitud ja vormimata tulekindlate materjalide valmistamiseks. Ehkki vaatlusalust toodet on erinevat tüüpi, nt erineva MgO sisaldusega, on kõigil tüüpidel samasugused põhilised keemilised ja füüsikalised omadused ja kasutusalad ning need on omavahel asendatavad. Seepärast tuleks sarnaselt eelmise uurimisega käsitleda kõiki ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi kvaliteediklasse ühe tootena.

2.   Samasugune toode

| (17) | Nagu eelmiste uurimiste käigus, leiti ka käesoleva uurimise raames, et HRVst eksporditud toodetel ning nendel, mida toodetakse ja müüakse HRV siseturul, samuti toodetel, mida ühenduse tootjad toodavad ja müüvad ühenduse turul, ja toodetel, mida võrdlusriigi tootja toodab ja müüb võrdlusriigi siseturul, on samad füüsikalised ja keemilised omadused ning lõppotstarve ja seepärast loetakse neid samasugusteks toodeteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(17)

Nagu eelmiste uurimiste käigus, leiti ka käesoleva uurimise raames, et HRVst eksporditud toodetel ning nendel, mida toodetakse ja müüakse HRV siseturul, samuti toodetel, mida ühenduse tootjad toodavad ja müüvad ühenduse turul, ja toodetel, mida võrdlusriigi tootja toodab ja müüb võrdlusriigi siseturul, on samad füüsikalised ja keemilised omadused ning lõppotstarve ja seepärast loetakse neid samasugusteks toodeteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C.   DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

| (18) | Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine. |
| --- | --- |

(18)

Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine.

1.   Sissejuhatavad märkused

| (19) | Kuna ükski Hiina eksportiv tootja ega ühenduse importija ei teinud koostööd, tuli kõnealuse uurimise aluseks võtta komisjoni talitustele muudest allikatest kättesaadav teave. Seoses sellega ja kooskõlas algmääruse artikli 18 sätetega kasutati impordikoguste ja -hindade kindlakstegemiseks muudest allikatest üle kontrollitud Eurostati andmeid 8kohalise CN-koodi kohta. |
| --- | --- |

(19)

Kuna ükski Hiina eksportiv tootja ega ühenduse importija ei teinud koostööd, tuli kõnealuse uurimise aluseks võtta komisjoni talitustele muudest allikatest kättesaadav teave. Seoses sellega ja kooskõlas algmääruse artikli 18 sätetega kasutati impordikoguste ja -hindade kindlakstegemiseks muudest allikatest üle kontrollitud Eurostati andmeid 8kohalise CN-koodi kohta.

| (20) | Eurostati andmete põhjal leiti, et uurimisperioodil imporditi HRVst ühendusse 369 079 tonni ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi, st ligikaudu 40 % ühenduse tarbimisest. |
| --- | --- |

(20)

Eurostati andmete põhjal leiti, et uurimisperioodil imporditi HRVst ühendusse 369 079 tonni ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi, st ligikaudu 40 % ühenduse tarbimisest.

| (21) | Eelmise meetmete aegumise läbivaatamise uurimisperioodil oli Hiina ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi impordimaht ühendusse 260 967 tonni, st 54 % ühenduse tarbimisest. |
| --- | --- |

(21)

Eelmise meetmete aegumise läbivaatamise uurimisperioodil oli Hiina ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi impordimaht ühendusse 260 967 tonni, st 54 % ühenduse tarbimisest.

| (22) | Tuleb märkida, et kuna laienemise järel on ühenduses nüüd 25 liikmesriiki, ei saa otseselt võrrelda ekspordimahtusid ja ekspordi turuosasid eelmise meetmete läbivaatamise ja praeguse meetmete läbivaatamise vahel. |
| --- | --- |

(22)

Tuleb märkida, et kuna laienemise järel on ühenduses nüüd 25 liikmesriiki, ei saa otseselt võrrelda ekspordimahtusid ja ekspordi turuosasid eelmise meetmete läbivaatamise ja praeguse meetmete läbivaatamise vahel.

2.   Dumpinguhinnaga import uurimisperioodil

| (23) | Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 9 kasutasid komisjoni talitused sama metoodikat nagu eelmises uurimises. Tuleb meelde tuletada, et eelmises uurimises tehti kindlaks, et dumpingumarginaal oli 50 %. |
| --- | --- |

(23)

Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 9 kasutasid komisjoni talitused sama metoodikat nagu eelmises uurimises. Tuleb meelde tuletada, et eelmises uurimises tehti kindlaks, et dumpingumarginaal oli 50 %.

| (24) | Normaalväärtuse arvutamisel võeti arvesse asjaolu, et käesoleva uurimise tarvis pidi normaalväärtus HRVst pärit impordi puhul põhinema kolmanda turumajandusriigi andmetel vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a. Algatamisteates nähti kohase kolmanda turumajandusriigina ette Türgit. Üks sõltumatu importija väitis, et Türgi ei ole sobiv, sest tooraine on Türgis raskemini kättesaadav kui HRVs: Türgi magnesiidikaevandustel ei ole HRVs asuvate kaevandustega võrreldes samasuguseid looduslikke eeliseid ning seetõttu on kaevandamis- ja töötlemiskulud Türgi kaevandustes suuremad kui Hiinas. Peale selle väitis sama importija, et Türgi siseturg on liiga väike selleks, et olla Hiina turu seisukohalt representatiivne. See importija pakkus sobivamate võimalike kolmandate turumajandusriikidena välja Brasiilia ja Kanada. |
| --- | --- |

(24)

Normaalväärtuse arvutamisel võeti arvesse asjaolu, et käesoleva uurimise tarvis pidi normaalväärtus HRVst pärit impordi puhul põhinema kolmanda turumajandusriigi andmetel vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a. Algatamisteates nähti kohase kolmanda turumajandusriigina ette Türgit. Üks sõltumatu importija väitis, et Türgi ei ole sobiv, sest tooraine on Türgis raskemini kättesaadav kui HRVs: Türgi magnesiidikaevandustel ei ole HRVs asuvate kaevandustega võrreldes samasuguseid looduslikke eeliseid ning seetõttu on kaevandamis- ja töötlemiskulud Türgi kaevandustes suuremad kui Hiinas. Peale selle väitis sama importija, et Türgi siseturg on liiga väike selleks, et olla Hiina turu seisukohalt representatiivne. See importija pakkus sobivamate võimalike kolmandate turumajandusriikidena välja Brasiilia ja Kanada.

| (25) | Komisjoni talitused uurisid, kas eelmises uurimises juba kolmanda turumajandusriigina kasutatud Türgi on endiselt mõistlik valik. Eelkõige leiti, et vähemalt kolm Türgi äriühingut tootis ja müüs Türgis märkimisväärses koguses ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi, konkureerides omavahel ja teistest riikidest lähtuva impordiga. Küsimust selle kohta, et tooraine on HRVs kergemini kättesaadav kui Türgis, käsitleti juba esialgse uurimise käigus, ning uusi tõendeid, mis muudaksid järeldust, et Türgi on kohane kolmas turumajandusriik, ei esitatud. Kuivõrd kõnealuseid erinevusi suudetakse tõendada, võib neid arvesse võtta, tehes vajalikud kohandused. Üks Türgi tootja nõustus koostööd tegema. |
| --- | --- |

(25)

Komisjoni talitused uurisid, kas eelmises uurimises juba kolmanda turumajandusriigina kasutatud Türgi on endiselt mõistlik valik. Eelkõige leiti, et vähemalt kolm Türgi äriühingut tootis ja müüs Türgis märkimisväärses koguses ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi, konkureerides omavahel ja teistest riikidest lähtuva impordiga. Küsimust selle kohta, et tooraine on HRVs kergemini kättesaadav kui Türgis, käsitleti juba esialgse uurimise käigus, ning uusi tõendeid, mis muudaksid järeldust, et Türgi on kohane kolmas turumajandusriik, ei esitatud. Kuivõrd kõnealuseid erinevusi suudetakse tõendada, võib neid arvesse võtta, tehes vajalikud kohandused. Üks Türgi tootja nõustus koostööd tegema.

| (26) | Arvesse võeti ka ettepanekut kasutada potentsiaalsete võrdlusriikidena Brasiiliat ja Kanadat ning kõigile ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi teadaolevatele tootjatele neis riikides saadeti dumpinguvastased küsimustikud. Ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi müügihindade ja tootmiskulude kohta Kanadas ja Brasiilias ei saadud vastuseid ning seega puudus komisjoni talitustel sellekohane teave. Seepärast ei saanud Brasiilia või Kanada kasutamist võrdlusriigina põhjalikumalt kaaluda. |
| --- | --- |

(26)

Arvesse võeti ka ettepanekut kasutada potentsiaalsete võrdlusriikidena Brasiiliat ja Kanadat ning kõigile ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi teadaolevatele tootjatele neis riikides saadeti dumpinguvastased küsimustikud. Ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi müügihindade ja tootmiskulude kohta Kanadas ja Brasiilias ei saadud vastuseid ning seega puudus komisjoni talitustel sellekohane teave. Seepärast ei saanud Brasiilia või Kanada kasutamist võrdlusriigina põhjalikumalt kaaluda.

| (27) | Seetõttu otsustati, et Türgi on normaalväärtuse määramisel kohane võrdlusriik. |
| --- | --- |

(27)

Seetõttu otsustati, et Türgi on normaalväärtuse määramisel kohane võrdlusriik.

| (28) | Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 4 kaaluti, kas piisav osa Türgi tootja vaatlusaluse toote omamaisest müügist toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus. Kuna tulutoovate tehingute maht oli üle 80 % ning kaalutud keskmine hind oli kõrgem kui tootmiskulud koos müügi-, üld- ja halduskuludega, määrati normaalväärtus kindlaks vaatlusaluse toote eest Türgi siseturul tegelikult makstud kaalutud keskmiste hindade alusel. Vastavalt algmääruse artiklile 18 ja Hiina eksportijate koostöö puudumisel kasutati Türgi tootja kaalutud keskmist müügihinda, kuna puudus teave HRVst ühendusse imporditud tootetüüpide kohta ning teave, mis viidanuks sellele, et Hiinast ühendusse eksporditav tootevalik ja müük Türgi siseturul on oluliselt erinevad. |
| --- | --- |

(28)

Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 4 kaaluti, kas piisav osa Türgi tootja vaatlusaluse toote omamaisest müügist toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus. Kuna tulutoovate tehingute maht oli üle 80 % ning kaalutud keskmine hind oli kõrgem kui tootmiskulud koos müügi-, üld- ja halduskuludega, määrati normaalväärtus kindlaks vaatlusaluse toote eest Türgi siseturul tegelikult makstud kaalutud keskmiste hindade alusel. Vastavalt algmääruse artiklile 18 ja Hiina eksportijate koostöö puudumisel kasutati Türgi tootja kaalutud keskmist müügihinda, kuna puudus teave HRVst ühendusse imporditud tootetüüpide kohta ning teave, mis viidanuks sellele, et Hiinast ühendusse eksporditav tootevalik ja müük Türgi siseturul on oluliselt erinevad.

| (29) | Kuna Hiina eksportijad keeldusid koostööst, määrati ekspordihind kindlaks kättesaadavate andmete alusel vastavalt algmääruse artiklile 18. Ekspordihinna kindlaksmääramisel peeti sobivaks aluseks Eurostati andmeid. Eurostati andmetel põhinevad keskmised hinnatasemed kinnitati ühelt koostööd teinud kasutajalt saadud teabe põhjal. |
| --- | --- |

(29)

Kuna Hiina eksportijad keeldusid koostööst, määrati ekspordihind kindlaks kättesaadavate andmete alusel vastavalt algmääruse artiklile 18. Ekspordihinna kindlaksmääramisel peeti sobivaks aluseks Eurostati andmeid. Eurostati andmetel põhinevad keskmised hinnatasemed kinnitati ühelt koostööd teinud kasutajalt saadud teabe põhjal.

| (30) | Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi kaalutud keskmise ekspordihinnaga, kusjuures mõlema väärtus oli kindlaks tehtud tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(30)

Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi kaalutud keskmise ekspordihinnaga, kusjuures mõlema väärtus oli kindlaks tehtud tehasest hankimise tasandil.

| (31) | Selleks et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavate tegurite erinevusi. Sellega seoses korrigeeriti maismaa- ja mereveo-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid. |
| --- | --- |

(31)

Selleks et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavate tegurite erinevusi. Sellega seoses korrigeeriti maismaa- ja mereveo-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid.

| (32) | Eelmise uurimise käigus kinnitati, et HRVs on tooraine kergemini kättesaadav kui Türgis. Kuna ei laekunud teavet, mis viidanuks olukorra muutumisele, tehti kohandus, et võtta arvesse erinevusi kahe riigi kaevandamismäärades. Normaalväärtuses tehti sama kohandus nagu eelmise uurimise käigus, st normaalväärtuses tehti vähendus, mis vastab 20 %-le koostööd tegeva Türgi tootja kaevandamiskuludest. |
| --- | --- |

(32)

Eelmise uurimise käigus kinnitati, et HRVs on tooraine kergemini kättesaadav kui Türgis. Kuna ei laekunud teavet, mis viidanuks olukorra muutumisele, tehti kohandus, et võtta arvesse erinevusi kahe riigi kaevandamismäärades. Normaalväärtuses tehti sama kohandus nagu eelmise uurimise käigus, st normaalväärtuses tehti vähendus, mis vastab 20 %-le koostööd tegeva Türgi tootja kaevandamiskuludest.

| (33) | Peale selle leiti sarnaselt eelmiste uurimistega, et HRVst pärinev tooraine on Türgi toorainest puhtam. Kuna ei esitatud teavet, mis viidanuks selles osas mingile muutusele, tehti selle vahe arvessevõtmiseks parandus, mis vastas 25 %-le koostööd teinud Türgi tootja tootmiskuludest. |
| --- | --- |

(33)

Peale selle leiti sarnaselt eelmiste uurimistega, et HRVst pärinev tooraine on Türgi toorainest puhtam. Kuna ei esitatud teavet, mis viidanuks selles osas mingile muutusele, tehti selle vahe arvessevõtmiseks parandus, mis vastas 25 %-le koostööd teinud Türgi tootja tootmiskuludest.

| (34) | Normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlus kinnitas dumpingu olemasolu, kusjuures dumpingumarginaal võrdus summaga, mille võrra kindlaks määratud normaalväärtus ületas ühendusse eksportimise hinda. Leitud dumpingumarginaal väljendatuna protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril oli suurusjärgus 35 %. |
| --- | --- |

(34)

Normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlus kinnitas dumpingu olemasolu, kusjuures dumpingumarginaal võrdus summaga, mille võrra kindlaks määratud normaalväärtus ületas ühendusse eksportimise hinda. Leitud dumpingumarginaal väljendatuna protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril oli suurusjärgus 35 %.

3.   Impordi areng meetmete võimaliku tühistamise korral

| (35) | Lisaks uurimisperioodil dumpingu esinemise analüüsimisele uuriti ka dumpingu jätkumise tõenäosust. Kuna ükski Hiina eksportiv tootja ei teinud koostööd ning Hiina ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi tööstuse kohta oli vähe avalikku teavet, tuginevad allpool toodud järeldused peamiselt kättesaadavatele faktidele, nimelt taotluse esitanud tootjatelt saadud või uurimise käigus leitud turu-uuringute andmetele, mida peeti usaldusväärseks, samuti Eurostati, Jaapani kaubandusstatistika ning USA rahvaloendusbüroo andmetele. |
| --- | --- |

(35)

Lisaks uurimisperioodil dumpingu esinemise analüüsimisele uuriti ka dumpingu jätkumise tõenäosust. Kuna ükski Hiina eksportiv tootja ei teinud koostööd ning Hiina ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi tööstuse kohta oli vähe avalikku teavet, tuginevad allpool toodud järeldused peamiselt kättesaadavatele faktidele, nimelt taotluse esitanud tootjatelt saadud või uurimise käigus leitud turu-uuringute andmetele, mida peeti usaldusväärseks, samuti Eurostati, Jaapani kaubandusstatistika ning USA rahvaloendusbüroo andmetele.

| (36) | Vastavalt meetmete aegumise läbivaatamise taotlusele on Hiina tootjatel märkimisväärne kasutamata tootmisvõimsus, sest neile kuuluvad maailma suurimad magnesiidimaagi varud, mida hinnatakse 1 300 miljonile tonnile. Hiina kogu vaatlusaluse toote tootmisvõimsus on hinnanguliselt umbes 3,5 miljonit tonni aastas, samas kui Hiina sisetarbimine on hinnanguliselt umbes 1,2–1,5 miljonit tonni ja eksport umbes 1 miljon tonni aastas. See näitab, et Hiina eksportijad saaksid Hiina tootmist järsult suurendada. |
| --- | --- |

(36)

Vastavalt meetmete aegumise läbivaatamise taotlusele on Hiina tootjatel märkimisväärne kasutamata tootmisvõimsus, sest neile kuuluvad maailma suurimad magnesiidimaagi varud, mida hinnatakse 1 300 miljonile tonnile. Hiina kogu vaatlusaluse toote tootmisvõimsus on hinnanguliselt umbes 3,5 miljonit tonni aastas, samas kui Hiina sisetarbimine on hinnanguliselt umbes 1,2–1,5 miljonit tonni ja eksport umbes 1 miljon tonni aastas. See näitab, et Hiina eksportijad saaksid Hiina tootmist järsult suurendada.

| (37) | Eurostati näitajate kohaselt on Hiina ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi ekspordihind ühendusse langenud 2000. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 10 % võrra, kusjuures meetmed kehtisid. Sellegipoolest püsis ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi keskmine ekspordihind kehtestatud minimaalsest impordihinnast kõrgemal. |
| --- | --- |

(37)

Eurostati näitajate kohaselt on Hiina ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi ekspordihind ühendusse langenud 2000. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 10 % võrra, kusjuures meetmed kehtisid. Sellegipoolest püsis ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi keskmine ekspordihind kehtestatud minimaalsest impordihinnast kõrgemal.

| (38) | Jaapan ja USA olid vaatlusalusel perioodil Hiina ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi kaks peamist eksporditurgu. |
| --- | --- |

(38)

Jaapan ja USA olid vaatlusalusel perioodil Hiina ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi kaks peamist eksporditurgu.

| (39) | 2000. aasta ja uurimisperioodi vahel langes Hiinast Jaapanisse eksporditud toodete hind ligikaudu 7 % võrra, 20 054 jeenilt tonni kohta 19 513 jeenile tonni kohta, samas kui kogus püsis 2000. aasta ja uurimisperioodi vahel üldiselt stabiilsena, olles umbes 270 000 tonni. Jaapanisse eksportimisel olid eurodes väljendatud ekspordihinnad 2000. aastal ja uurimisperioodil vastavalt 202 eurot tonni kohta ja 145 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

(39)

2000. aasta ja uurimisperioodi vahel langes Hiinast Jaapanisse eksporditud toodete hind ligikaudu 7 % võrra, 20 054 jeenilt tonni kohta 19 513 jeenile tonni kohta, samas kui kogus püsis 2000. aasta ja uurimisperioodi vahel üldiselt stabiilsena, olles umbes 270 000 tonni. Jaapanisse eksportimisel olid eurodes väljendatud ekspordihinnad 2000. aastal ja uurimisperioodil vastavalt 202 eurot tonni kohta ja 145 eurot tonni kohta.

| (40) | Ehkki ekspordihinnad Jaapanisse olid kõrgemad kui ekspordihinnad EÜsse, olid need viimastele vaatlusaluse perioodi lõpus märksa sarnasemad kui alguses. Seepärast muutus vaatlusalusel perioodil Hiina eksportijatele eksport EÜsse Jaapanisse eksportimisega võrreldes märksa atraktiivsemaks ning Hiina eksportijatel oli ajend eksportida EÜsse suuremas mahus. |
| --- | --- |

(40)

Ehkki ekspordihinnad Jaapanisse olid kõrgemad kui ekspordihinnad EÜsse, olid need viimastele vaatlusaluse perioodi lõpus märksa sarnasemad kui alguses. Seepärast muutus vaatlusalusel perioodil Hiina eksportijatele eksport EÜsse Jaapanisse eksportimisega võrreldes märksa atraktiivsemaks ning Hiina eksportijatel oli ajend eksportida EÜsse suuremas mahus.

| (41) | 2000. aasta ja uurimisperioodi vahel tõusis Hiina impordi hind USAsse märkimisväärselt, 129 USA dollarilt tonni kohta 208 USA dollarile tonni kohta uurimisperioodil, mis on vastavalt 140 eurot tonni kohta ja 167 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

(41)

2000. aasta ja uurimisperioodi vahel tõusis Hiina impordi hind USAsse märkimisväärselt, 129 USA dollarilt tonni kohta 208 USA dollarile tonni kohta uurimisperioodil, mis on vastavalt 140 eurot tonni kohta ja 167 eurot tonni kohta.

| (42) | Seoses niisuguse USAsse suunatud ekspordi hindade tohutu kasvuga tuleb märkida, et vaatlusalusel perioodil peatasid kõik USA loodusliku ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi tootjad järk-järgult oma tegevuse ning USA turul domineerisid Hiina ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi importijad. See moodustas ülepõletatud magneesiumoksiidi tarbimisest USAs uurimisperioodil umbes 82 %. |
| --- | --- |

(42)

Seoses niisuguse USAsse suunatud ekspordi hindade tohutu kasvuga tuleb märkida, et vaatlusalusel perioodil peatasid kõik USA loodusliku ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi tootjad järk-järgult oma tegevuse ning USA turul domineerisid Hiina ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi importijad. See moodustas ülepõletatud magneesiumoksiidi tarbimisest USAs uurimisperioodil umbes 82 %.

| (43) | Oma võrdlemisi kõrgete hindadega, pidades eriti silmas USAsse suunatud ekspordi kõrgemat hinnataset EÜga võrreldes, võis USA turg muutuda vaatlusalusel perioodil Hiina ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi tootjate silmis atraktiivsemaks. Ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi ekspordikogused USAsse vaatlusaluse perioodi algusest uurimisperioodini üldiselt ei kasvanud ning püsisid umbes 340 000 tonni tasemel aasta kohta. Seega ei ole ilmselt tõenäoline, et Hiina eksportijad tõstaksid lähitulevikus veel oluliselt oma ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi ekspordimahtu USAsse. |
| --- | --- |

(43)

Oma võrdlemisi kõrgete hindadega, pidades eriti silmas USAsse suunatud ekspordi kõrgemat hinnataset EÜga võrreldes, võis USA turg muutuda vaatlusalusel perioodil Hiina ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi tootjate silmis atraktiivsemaks. Ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi ekspordikogused USAsse vaatlusaluse perioodi algusest uurimisperioodini üldiselt ei kasvanud ning püsisid umbes 340 000 tonni tasemel aasta kohta. Seega ei ole ilmselt tõenäoline, et Hiina eksportijad tõstaksid lähitulevikus veel oluliselt oma ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi ekspordimahtu USAsse.

| (44) | Pidades silmas HRV tootjate märkimisväärset vaba tootmisvõimsust, on igal juhul ebatõenäoline, et kolmandad riigid suudaksid vastu võtta Hiina kasvavat eksporti. Meetmete kehtetuks muutumisel oleks Hiina eksportijatel seega ajend suurendada eksporti ühendusse. |
| --- | --- |

(44)

Pidades silmas HRV tootjate märkimisväärset vaba tootmisvõimsust, on igal juhul ebatõenäoline, et kolmandad riigid suudaksid vastu võtta Hiina kasvavat eksporti. Meetmete kehtetuks muutumisel oleks Hiina eksportijatel seega ajend suurendada eksporti ühendusse.

| (45) | Pidades silmas, et uurimisel ei teinud koostööd ükski Hiina eksportija, tugineti Hiinast pärit ja ühendusse suunatud ekspordi arengu analüüsimisel kättesaadavatele andmetele vastavalt algmääruse artiklile 18. |
| --- | --- |

(45)

Pidades silmas, et uurimisel ei teinud koostööd ükski Hiina eksportija, tugineti Hiinast pärit ja ühendusse suunatud ekspordi arengu analüüsimisel kättesaadavatele andmetele vastavalt algmääruse artiklile 18.

| (46) | Vaatlusalusel perioodil täheldatud suundumused näitasid Hiinast ühendusse toimuva ekspordi puhul aastate lõikes keskmiste mahtude ja ühikuhindade suurt varieerumist. |
| --- | --- |

(46)

Vaatlusalusel perioodil täheldatud suundumused näitasid Hiinast ühendusse toimuva ekspordi puhul aastate lõikes keskmiste mahtude ja ühikuhindade suurt varieerumist.

| (47) | Üldine hinnalangus, nagu eespool mainitud, oli vaatlusalusel perioodil 10 %, kuid oluline langus – 24 % toimus vaatlusaluse perioodi viimastel aastatel, nimelt aastatel 2001–2004. |
| --- | --- |

(47)

Üldine hinnalangus, nagu eespool mainitud, oli vaatlusalusel perioodil 10 %, kuid oluline langus – 24 % toimus vaatlusaluse perioodi viimastel aastatel, nimelt aastatel 2001–2004.

| (48) | Seoses mahtudega toodi juba eespool välja, et Hiina eksportijatel oleks stiimul oma ekspordimahtu Euroopa Liitu veelgi suurendada, pidades silmas vaba tootmisvõimsust ja piiratud võimalusi suurendada oma eksporti kolmandatesse riikidesse. Samas kui üldine areng vaatlusalusel perioodil näitas 6 % tõusutendentsi, on vaatlusaluse perioodi viimastel aastatel toimunud märkimisväärne tõus (+ 36 % aastatel 2001–2004). |
| --- | --- |

(48)

Seoses mahtudega toodi juba eespool välja, et Hiina eksportijatel oleks stiimul oma ekspordimahtu Euroopa Liitu veelgi suurendada, pidades silmas vaba tootmisvõimsust ja piiratud võimalusi suurendada oma eksporti kolmandatesse riikidesse. Samas kui üldine areng vaatlusalusel perioodil näitas 6 % tõusutendentsi, on vaatlusaluse perioodi viimastel aastatel toimunud märkimisväärne tõus (+ 36 % aastatel 2001–2004).

| (49) | Kuna miski ei viita sellele, et vaatlusaluse perioodi viimastel aastatel täheldatud tendentsid ei jätku, näitab kättesaadav teave, et tõenäoliselt toimub hindade edasine langus ja mahtude edasine kasv. Euroopa Ühendusse suunatud Hiina ekspordi oodatav edasine kasv toimub tõenäoliselt ühenduse tootmisharu kulul, teisisõnu turuosa võitmise nimel hindadega, mis on praeguste dumpinguhindadega samal tasemel või koguni madalamad. |
| --- | --- |

(49)

Kuna miski ei viita sellele, et vaatlusaluse perioodi viimastel aastatel täheldatud tendentsid ei jätku, näitab kättesaadav teave, et tõenäoliselt toimub hindade edasine langus ja mahtude edasine kasv. Euroopa Ühendusse suunatud Hiina ekspordi oodatav edasine kasv toimub tõenäoliselt ühenduse tootmisharu kulul, teisisõnu turuosa võitmise nimel hindadega, mis on praeguste dumpinguhindadega samal tasemel või koguni madalamad.

| (50) | Peale selle tuleb märkida, et nagu on kirjeldatud määruse (EÜ) nr 360/2000 põhjenduses 73, mõjutab Hiina eksporihindu ja -koguseid praegu Hiina ametiasutuste kehtestatud ekspordilitsentside süsteem, mis tähendab, et kui see süsteem tühistatakse, on Hiina eksportijatel võimalik suurendada oma ekspordimahtu ja langetada ekspordihinda. |
| --- | --- |

(50)

Peale selle tuleb märkida, et nagu on kirjeldatud määruse (EÜ) nr 360/2000 põhjenduses 73, mõjutab Hiina eksporihindu ja -koguseid praegu Hiina ametiasutuste kehtestatud ekspordilitsentside süsteem, mis tähendab, et kui see süsteem tühistatakse, on Hiina eksportijatel võimalik suurendada oma ekspordimahtu ja langetada ekspordihinda.

| (51) | Uurimine näitas, et Hiina eksportijad jätkasid uurimisperioodil märkimisväärset dumpingutegevust. Arvestades asjaolu, et Hiinal on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus ja et EÜ võib olla muutunud Hiina eksportijate silmis teiste turgudega võrreldes atraktiivsemaks kui varem, on väga tõenäoline, et olemasolevate meetmete tühistamisel jätkuks dumping, kusjuures vähemalt samasugusel tasemel. Pealegi on tõenäoline, et dumpinguhinnaga impordi maht tõuseks olemasolevate meetmete tühistamisel oluliselt ja hind langeks. |
| --- | --- |

(51)

Uurimine näitas, et Hiina eksportijad jätkasid uurimisperioodil märkimisväärset dumpingutegevust. Arvestades asjaolu, et Hiinal on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus ja et EÜ võib olla muutunud Hiina eksportijate silmis teiste turgudega võrreldes atraktiivsemaks kui varem, on väga tõenäoline, et olemasolevate meetmete tühistamisel jätkuks dumping, kusjuures vähemalt samasugusel tasemel. Pealegi on tõenäoline, et dumpinguhinnaga impordi maht tõuseks olemasolevate meetmete tühistamisel oluliselt ja hind langeks.

D.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

| (52) | Uurimisperioodil oli ühenduses viis ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi tootjat. Uurimine näitas, et kolme taotluse esitanud ja täielikult koostööd teinud ühenduse tootjate toodang moodustab umbes 55 % ühenduse ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi toodangust ning seepärast moodustavad nad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(52)

Uurimisperioodil oli ühenduses viis ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi tootjat. Uurimine näitas, et kolme taotluse esitanud ja täielikult koostööd teinud ühenduse tootjate toodang moodustab umbes 55 % ühenduse ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi toodangust ning seepärast moodustavad nad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.

| (53) | Üks tootja ei teinud koostööd, kuid ei olnud ka uurimise vastu. Selgus et tegu on tootmisahela järgmise etapi tootjaga, kes kasutab oma ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi toodangut üksnes sisetarbimiseks. |
| --- | --- |

(53)

Üks tootja ei teinud koostööd, kuid ei olnud ka uurimise vastu. Selgus et tegu on tootmisahela järgmise etapi tootjaga, kes kasutab oma ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi toodangut üksnes sisetarbimiseks.

| (54) | Teine tootja oli komisjonile teada ja temaga võeti käesoleva menetluse raames ühendust. See äriühing ei väljendanud oma toetust ega olnud ka menetluse vastu. |
| --- | --- |

(54)

Teine tootja oli komisjonile teada ja temaga võeti käesoleva menetluse raames ühendust. See äriühing ei väljendanud oma toetust ega olnud ka menetluse vastu.

E.   ASJAOMASE ÜHENDUSE TURU KINDLAKSMÄÄRAMINE

| (55) | Et teha kindlaks, kas ühenduse tootmisharu on kandnud kahju või mitte, ning selgitada välja tarbimine ja mitmesugused ühenduse tootmisharu majandusnäitajad, uuriti, kas ja mil määral tuleb analüüsimisel arvesse võtta ühenduse tootmisharu toodetud samasuguse toote edasist kasutamist. |
| --- | --- |

(55)

Et teha kindlaks, kas ühenduse tootmisharu on kandnud kahju või mitte, ning selgitada välja tarbimine ja mitmesugused ühenduse tootmisharu majandusnäitajad, uuriti, kas ja mil määral tuleb analüüsimisel arvesse võtta ühenduse tootmisharu toodetud samasuguse toote edasist kasutamist.

| (56) | Ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi kasutatakse toorainena tulekindlate toodete tootmisel samades äriühingutes või müüakse olemasoleval kujul seotud või sõltumatutele kolmandatele isikutele. |
| --- | --- |

(56)

Ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi kasutatakse toorainena tulekindlate toodete tootmisel samades äriühingutes või müüakse olemasoleval kujul seotud või sõltumatutele kolmandatele isikutele.

| (57) | Käesolevas uurimises loeti omatarbeks ettenähtud toodanguks seda, kui toodang tarniti samas äriühingute kontsernis edasiseks järgtöötlemiseks. Omatarbeks ettenähtud toodangu puhul toimus müük või kulude ülekandmine ülekandeväärtusega, mis ei olnud määratud turutingimuste kohaselt, või äriühingule, kellel puudus tarnija vaba valiku võimalus. Sellest tulenevalt tuli omatarbeks ettenähtud toodangut analüüsida toodetud koguste ja selle osa tasemel, mille see moodustas kogumüügist. Kõiki muid äritehinguid käsitleti kui müüki vabaturul. |
| --- | --- |

(57)

Käesolevas uurimises loeti omatarbeks ettenähtud toodanguks seda, kui toodang tarniti samas äriühingute kontsernis edasiseks järgtöötlemiseks. Omatarbeks ettenähtud toodangu puhul toimus müük või kulude ülekandmine ülekandeväärtusega, mis ei olnud määratud turutingimuste kohaselt, või äriühingule, kellel puudus tarnija vaba valiku võimalus. Sellest tulenevalt tuli omatarbeks ettenähtud toodangut analüüsida toodetud koguste ja selle osa tasemel, mille see moodustas kogumüügist. Kõiki muid äritehinguid käsitleti kui müüki vabaturul.

| (58) | Vahetegemine omatarbeks ettenähtud toodangu ja vabaturu vahel on kahju analüüsimisel oluline, kuna omatarbeks ettenähtud toodang ei konkureeri otseselt impordiga. Seevastu vabaturul müümiseks ette nähtud toodang osutus vaatlusaluse toote impordiga otseselt konkureerivaks. |
| --- | --- |

(58)

Vahetegemine omatarbeks ettenähtud toodangu ja vabaturu vahel on kahju analüüsimisel oluline, kuna omatarbeks ettenähtud toodang ei konkureeri otseselt impordiga. Seevastu vabaturul müümiseks ette nähtud toodang osutus vaatlusaluse toote impordiga otseselt konkureerivaks.

| (59) | Et anda ühenduse tootmisharu olukorrast võimalikult terviklik pilt, koguti ja analüüsiti kogu ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidiga seotud tegevust käsitlevaid andmeid ja tehti kindlaks, kas toodang oli ette nähtud omatarbeks või vabaturu jaoks. |
| --- | --- |

(59)

Et anda ühenduse tootmisharu olukorrast võimalikult terviklik pilt, koguti ja analüüsiti kogu ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidiga seotud tegevust käsitlevaid andmeid ja tehti kindlaks, kas toodang oli ette nähtud omatarbeks või vabaturu jaoks.

| (60) | Uurimisele tuginedes leiti, et teatud ühenduse tootmisharu majandusnäitajaid tuleks uurida kogu vastava tootmistegevuse kohaste andmete alusel, st arvestades nii omatarbeks tootmist kui ka müüki vabaturul. Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine, rahavoog, investeeringud, kapitali kaasamise võime, varud, tööhõive, tööjõukulud ja tootlikkus sõltuvad tegevusest tervikuna, hoolimata sellest, kas toode suunatakse samas äriühingute kontsernis järgtöötlemisele või müüakse vabaturul. |
| --- | --- |

(60)

Uurimisele tuginedes leiti, et teatud ühenduse tootmisharu majandusnäitajaid tuleks uurida kogu vastava tootmistegevuse kohaste andmete alusel, st arvestades nii omatarbeks tootmist kui ka müüki vabaturul. Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine, rahavoog, investeeringud, kapitali kaasamise võime, varud, tööhõive, tööjõukulud ja tootlikkus sõltuvad tegevusest tervikuna, hoolimata sellest, kas toode suunatakse samas äriühingute kontsernis järgtöötlemisele või müüakse vabaturul.

| (61) | Teisi ühenduse tootmisharu majandusnäitajaid, nagu müügimaht ja müügihinnad ühenduse turul, ekspordimaht ja -hinnad analüüsiti ja hinnati võttes arvesse vabaturul valitsevat olukorda, eriti kui on olemas mõõdetavad turutingimused ja kui tehinguid tehakse tavapärastes turutingimustes, mis viitab tarnija vabale valikule. Sellest lähtudes määrati tarbimine, turuosad, majanduskasv ning tasuvus ja investeeringutasuvus kindlaks vabaturumüügi põhjal. |
| --- | --- |

(61)

Teisi ühenduse tootmisharu majandusnäitajaid, nagu müügimaht ja müügihinnad ühenduse turul, ekspordimaht ja -hinnad analüüsiti ja hinnati võttes arvesse vabaturul valitsevat olukorda, eriti kui on olemas mõõdetavad turutingimused ja kui tehinguid tehakse tavapärastes turutingimustes, mis viitab tarnija vabale valikule. Sellest lähtudes määrati tarbimine, turuosad, majanduskasv ning tasuvus ja investeeringutasuvus kindlaks vabaturumüügi põhjal.

F.   ÜHENDUSE TURU OLUKORD

1.   Tarbimine ühenduse turul

| (62) | Ühenduse tarbimise aluseks võeti ühenduse tootmisharu müügimahu koondnäitajad ühenduses, välja arvatud omatarbeks ettenähtud toodang, import HRVst ja import muudest kolmandatest riikidest. |
| --- | --- |

(62)

Ühenduse tarbimise aluseks võeti ühenduse tootmisharu müügimahu koondnäitajad ühenduses, välja arvatud omatarbeks ettenähtud toodang, import HRVst ja import muudest kolmandatest riikidest.

| (63) | Selle taustal kasvas tarbimine ühenduses vaatlusalusel perioodil 32 % võrra, tõustes 693 145 tonnilt 2000. aastal 911 672 tonnile uurimisperioodil. See oli osaliselt tingitud terasetööstuse toibumisest.
  Tabel 1 –   Tarbimine ühenduses










  Tarbimine ühenduses | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vabaturg (tonnides) | 693 145 | 792 575 | 701 723 | 817 678 | 911 672 |
| Indeks | 100 | 114 | 101 | 118 | 132 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 14 | –13 | 17 | 14 |
| Allikas: EUROSTAT, ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused ja taotluse esitanud tootjate esitatud teave turu kohta. |

(63)

Selle taustal kasvas tarbimine ühenduses vaatlusalusel perioodil 32 % võrra, tõustes 693 145 tonnilt 2000. aastal 911 672 tonnile uurimisperioodil. See oli osaliselt tingitud terasetööstuse toibumisest.

Tabel 1 –   Tarbimine ühenduses

Tarbimine ühenduses

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Vabaturg (tonnides)

693 145

792 575

701 723

817 678

911 672

Indeks

100

114

101

118

132

Muutus võrreldes eelmise aastaga

14

–13

17

14

Allikas: EUROSTAT, ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused ja taotluse esitanud tootjate esitatud teave turu kohta.

| (64) | Ühenduse tarbimise kohta vabaturul esitatud täielike andmete saamiseks arvutati välja ka omatarbeks ettenähtud toodangu tarbimine, mille aluseks võeti ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule ja taotluse esitanud tootjate esitatud turuteave. Selgus, et omatarbeks ettenähtud toodangu tarbimine kasvas vaatlusalusel perioodil 12 % võrra.
  Tabel 2 –   Omatarbimine










  Omatarbimine | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kogus (tonnides) | 394 191 | 399 839 | 404 773 | 417 495 | 442 131 |
| Indeks | 100 | 101 | 103 | 106 | 112 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 1 | 2 | 3 | 6 |

(64)

Ühenduse tarbimise kohta vabaturul esitatud täielike andmete saamiseks arvutati välja ka omatarbeks ettenähtud toodangu tarbimine, mille aluseks võeti ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule ja taotluse esitanud tootjate esitatud turuteave. Selgus, et omatarbeks ettenähtud toodangu tarbimine kasvas vaatlusalusel perioodil 12 % võrra.

Tabel 2 –   Omatarbimine

Omatarbimine

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Kogus (tonnides)

394 191

399 839

404 773

417 495

442 131

Indeks

100

101

103

106

112

Muutus võrreldes eelmise aastaga

1

2

3

6

2.   Import HRVst

| (65) | HRVst imporditud toodangu maht ei järginud ühenduse tarbimisega sama tendentsi. Esmalt langes see 2000. ja 2002. aasta vahel keskmiselt 25 % võrra ning seejärel kasvas 2002. aastast uurimisperioodini 41 % võrra. Vaatlusalusel perioodil kasvas import HRVst kokkuvõttes 6 % võrra, 349 561 tonnilt 369 079 tonnini.
  Tabel 3 –   Import HRVst










  Import HRVst | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maht (tonnides) | 349 561 | 271 147 | 261 460 | 351 724 | 369 079 |
| Indeks | 100 | 78 | 75 | 101 | 106 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | –22 | –3 | 26 | 5 |
| Allikas: EUROSTAT. |

(65)

HRVst imporditud toodangu maht ei järginud ühenduse tarbimisega sama tendentsi. Esmalt langes see 2000. ja 2002. aasta vahel keskmiselt 25 % võrra ning seejärel kasvas 2002. aastast uurimisperioodini 41 % võrra. Vaatlusalusel perioodil kasvas import HRVst kokkuvõttes 6 % võrra, 349 561 tonnilt 369 079 tonnini.

Tabel 3 –   Import HRVst

Import HRVst

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Maht (tonnides)

349 561

271 147

261 460

351 724

369 079

Indeks

100

78

75

101

106

Muutus võrreldes eelmise aastaga

–22

–3

26

5

Allikas: EUROSTAT.

| (66) | Hiina impordi turuosa, väljendatuna protsendina ühenduse tarbimisest vabaturul, langes 50 %-lt 2000. aastal 40 %-le uurimisperioodil.
  Tabel 4 –   HRVst pärit impordi turuosa










  HRVst pärit impordi turuosa | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vabaturu osakaal | 50 % | 34 % | 37 % | 43 % | 40 % |
| Indeks | 100 | 68 | 74 | 85 | 80 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | –32 | 6 | 11 | –5 |
| Allikas: EUROSTAT ja ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused. |

(66)

Hiina impordi turuosa, väljendatuna protsendina ühenduse tarbimisest vabaturul, langes 50 %-lt 2000. aastal 40 %-le uurimisperioodil.

Tabel 4 –   HRVst pärit impordi turuosa

HRVst pärit impordi turuosa

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Vabaturu osakaal

50 %

34 %

37 %

43 %

40 %

Indeks

100

68

74

85

80

Muutus võrreldes eelmise aastaga

–32

6

11

–5

Allikas: EUROSTAT ja ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused.

| (67) | HRV toodangu keskmine CIF-impordihind ühenduse piiril kasvas aastatel 2000–2002 14 % võrra, kuid langes 2002. aasta ja uurimiseperioodi vahel järsult 22 % võrra. Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul langes see 10 % võrra ja ulatus uurimisperioodil 140 eurot tonni kohta.
  Tabel 5 –   HRVst pärit impordi keskmine hind










  HRVst pärit impordi keskmine hind | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EUR/tonn | 156 | 184 | 179 | 138 | 140 |
| Indeks | 100 | 118 | 114 | 88 | 90 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 18 | –3 | –26 | 2 |
| Allikas: EUROSTAT. |

(67)

HRV toodangu keskmine CIF-impordihind ühenduse piiril kasvas aastatel 2000–2002 14 % võrra, kuid langes 2002. aasta ja uurimiseperioodi vahel järsult 22 % võrra. Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul langes see 10 % võrra ja ulatus uurimisperioodil 140 eurot tonni kohta.

Tabel 5 –   HRVst pärit impordi keskmine hind

HRVst pärit impordi keskmine hind

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

EUR/tonn

156

184

179

138

140

Indeks

100

118

114

88

90

Muutus võrreldes eelmise aastaga

18

–3

–26

2

Allikas: EUROSTAT.

| (68) | Komisjon kontrollis, kas vaatlusaluse riigi eksportivad tootjad lõid uurimisperioodil alla ühenduse tootmisharu hindu. Et tuua hinnad võrreldavatele alustele, kohandati ühenduse tootja hinnad tehasest hankimise tasemele. |
| --- | --- |

(68)

Komisjon kontrollis, kas vaatlusaluse riigi eksportivad tootjad lõid uurimisperioodil alla ühenduse tootmisharu hindu. Et tuua hinnad võrreldavatele alustele, kohandati ühenduse tootja hinnad tehasest hankimise tasemele.

| (69) | Sel moel leitud hinna allalöömismarginaal oli 7,6 %. |
| --- | --- |

(69)

Sel moel leitud hinna allalöömismarginaal oli 7,6 %.

3.   Ühenduse tootmisharu majandusolukord

a)   Kogu tegevust, kaasa arvatud omatarbeks ettenähtud toodangut käsitlevate tegurite analüüs

| (70) | Ühenduse tootmisharu toodang kasvas vaatlusalusel perioodil 11 % võrra, järgides mõningal määral ühenduse tarbimise arengusuundi. Tootmise langus 3 protsendipunkti võrra 2002. aastal langes kokku ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi tarbimise vähenemisega ühenduse turul.
  Tabel 6 –   Tootmismaht










  Tootmismaht | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 101 | 98 | 108 | 111 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 1 | –3 | 10 | 3 |
| Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused. |

(70)

Ühenduse tootmisharu toodang kasvas vaatlusalusel perioodil 11 % võrra, järgides mõningal määral ühenduse tarbimise arengusuundi. Tootmise langus 3 protsendipunkti võrra 2002. aastal langes kokku ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi tarbimise vähenemisega ühenduse turul.

Tabel 6 –   Tootmismaht

Tootmismaht

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Indeks

100

101

98

108

111

Muutus võrreldes eelmise aastaga

1

–3

10

3

Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused.

| (71) | Vaatlusalusel perioodil püsis ühenduse tootmisharu tootmisvõimsus 2000. ja 2002. aasta vahelisel ajal esialgu stabiilsena, kuid tõusis siis 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel 3 % võrra.
  Tabel 7 –   Tootmisvõimsus










  Tootmisvõimsus | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 100 | 100 | 103 | 103 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 0 | 0 | 3 | 0 |
| Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused. |

(71)

Vaatlusalusel perioodil püsis ühenduse tootmisharu tootmisvõimsus 2000. ja 2002. aasta vahelisel ajal esialgu stabiilsena, kuid tõusis siis 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel 3 % võrra.

Tabel 7 –   Tootmisvõimsus

Tootmisvõimsus

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Indeks

100

100

100

103

103

Muutus võrreldes eelmise aastaga

0

0

3

0

Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused.

| (72) | Tootmisvõimsuse rakendamine järgis vaatlusalusel perioodil ühenduse tootmise ja tarbimisega sama arengusuunda. Aastatel 2000–2002 langes tootmisvõimsuse rakendamine 2 % võrra, kuid kasvas pärast 2002. aastat, kerkides vaatlusaluse perioodi jooksul 7 % võrra.
  Tabel 8 –   Tootmisvõimsuse rakendamine










  Tootmisvõimsuse rakendamine | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 101 | 98 | 105 | 107 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 1 | –3 | 7 | 2 |
| Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused. |

(72)

Tootmisvõimsuse rakendamine järgis vaatlusalusel perioodil ühenduse tootmise ja tarbimisega sama arengusuunda. Aastatel 2000–2002 langes tootmisvõimsuse rakendamine 2 % võrra, kuid kasvas pärast 2002. aastat, kerkides vaatlusaluse perioodi jooksul 7 % võrra.

Tabel 8 –   Tootmisvõimsuse rakendamine

Tootmisvõimsuse rakendamine

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Indeks

100

101

98

105

107

Muutus võrreldes eelmise aastaga

1

–3

7

2

Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused.

| (73) | Rahavoog kõikus vaatlusalusel perioodil. Üldiselt püsis see siiski samal tasemel (– 1 %).
  Tabel 9 –   Rahavoog










  Rahavoog | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 127 | 103 | 127 | 99 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 27 | –25 | 25 | –28 |
| Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused. |

(73)

Rahavoog kõikus vaatlusalusel perioodil. Üldiselt püsis see siiski samal tasemel (– 1 %).

Tabel 9 –   Rahavoog

Rahavoog

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Indeks

100

127

103

127

99

Muutus võrreldes eelmise aastaga

27

–25

25

–28

Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused.

| (74) | Investeeringud vähenesid vaatlusalusel perioodil umbes 23 % võrra. Samas püsisid need arvestataval tasemel ja moodustasid uurimisperioodil umbes 10 % ühenduse tootmisharu kogukäibest.
  Tabel 10 –   Investeeringud










  Investeeringud | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 141 | 79 | 59 | 77 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 41 | –62 | –20 | 18 |
| Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused. |

(74)

Investeeringud vähenesid vaatlusalusel perioodil umbes 23 % võrra. Samas püsisid need arvestataval tasemel ja moodustasid uurimisperioodil umbes 10 % ühenduse tootmisharu kogukäibest.

Tabel 10 –   Investeeringud

Investeeringud

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Indeks

100

141

79

59

77

Muutus võrreldes eelmise aastaga

41

–62

–20

18

Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused.

| (75) | Ei leitud, et ühenduse tootmisharul oleks olnud vaatlusalusel perioodil raskusi kapitali kaasamisega. |
| --- | --- |

(75)

Ei leitud, et ühenduse tootmisharul oleks olnud vaatlusalusel perioodil raskusi kapitali kaasamisega.

| (76) | Alltoodud tabel näitab, et varud kasvasid vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt – 88 % võrra. Absoluutväärtustes ei ole see tõus oluline. |
| --- | --- |

(76)

Alltoodud tabel näitab, et varud kasvasid vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt – 88 % võrra. Absoluutväärtustes ei ole see tõus oluline.

| (77) | Varude mahu ja tootmismahu suhe, mis küündis 2000. aastal 4 %ni, kasvas uurimisperioodil umbes 7 %ni.
  Tabel 11 –   Varud










  Varude maht | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 137 | 137 | 146 | 188 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 37 | 0 | 9 | 42 |
| Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused. |

(77)

Varude mahu ja tootmismahu suhe, mis küündis 2000. aastal 4 %ni, kasvas uurimisperioodil umbes 7 %ni.

Tabel 11 –   Varud

Varude maht

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Indeks

100

137

137

146

188

Muutus võrreldes eelmise aastaga

37

0

9

42

Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused.

| (78) | Pärast 2000. ja 2002. aasta vahel toimunud 8 % tõusu langes tööhõive 2003. aastal ja uurimisperioodil. Kokkuvõttes langes see vaatlusalusel perioodil 4 % võrra.
  Tabel 12 –   Tööhõive










  Töötajate arv | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 106 | 108 | 104 | 96 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 6 | 2 | –4 | –8 |
| Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused. |

(78)

Pärast 2000. ja 2002. aasta vahel toimunud 8 % tõusu langes tööhõive 2003. aastal ja uurimisperioodil. Kokkuvõttes langes see vaatlusalusel perioodil 4 % võrra.

Tabel 12 –   Tööhõive

Töötajate arv

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Indeks

100

106

108

104

96

Muutus võrreldes eelmise aastaga

6

2

–4

–8

Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused.

| (79) | Toodangu kasvu ja tööhõive languse taustal kasvas tootlikkus vaatlusalusel perioodil 15 % võrra.
  Tabel 13 –   Tootlikkus










  Tootlikkus (tonni töötaja kohta) | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 96 | 91 | 104 | 115 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | –4 | –5 | 13 | 11 |
| Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused. |

(79)

Toodangu kasvu ja tööhõive languse taustal kasvas tootlikkus vaatlusalusel perioodil 15 % võrra.

Tabel 13 –   Tootlikkus

Tootlikkus (tonni töötaja kohta)

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Indeks

100

96

91

104

115

Muutus võrreldes eelmise aastaga

–4

–5

13

11

Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused.

| (80) | Ühenduse tootmisharu tööjõukulud tõusid vaatlusalusel perioodil järk-järgult. Summaarne kasv 2000. aasta ja uurimisperioodi vahel oli 32 %.
  Tabel 14 –   Palgad










  Palgad | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 106 | 111 | 118 | 132 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 6 | 5 | 7 | 14 |
| Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused. |

(80)

Ühenduse tootmisharu tööjõukulud tõusid vaatlusalusel perioodil järk-järgult. Summaarne kasv 2000. aasta ja uurimisperioodi vahel oli 32 %.

Tabel 14 –   Palgad

Palgad

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Indeks

100

106

111

118

132

Muutus võrreldes eelmise aastaga

6

5

7

14

Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused.

b)   Tegevust vabaturul käsitlevate tegurite analüüs

| (81) | Ühenduse tootmisharu müük sõltumatutele tarbijatele ühenduse turul langes 2000. ja 2003. aasta vahel 9 % võrra, kuid kerkis jällegi uurimisperioodil, tõustes vaatlusalusel perioodil kokkuvõttes 3 % võrra.
  Tabel 15 –   Ühenduse tootmisharu müük sõltumatutele isikutele










  Ühenduse tootmisharu müük sõltumatutele isikutele | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 91 | 91 | 91 | 103 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | –9 | 0 | 0 | 12 |
| Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused. |

(81)

Ühenduse tootmisharu müük sõltumatutele tarbijatele ühenduse turul langes 2000. ja 2003. aasta vahel 9 % võrra, kuid kerkis jällegi uurimisperioodil, tõustes vaatlusalusel perioodil kokkuvõttes 3 % võrra.

Tabel 15 –   Ühenduse tootmisharu müük sõltumatutele isikutele

Ühenduse tootmisharu müük sõltumatutele isikutele

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Indeks

100

91

91

91

103

Muutus võrreldes eelmise aastaga

–9

0

0

12

Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused.

| (82) | Ühenduse tootmisharu ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi keskmine müügihind ühenduse vabaturul kerkis vaatlusalusel perioodil järk-järgult. Summaarne kasv 2000. aasta ja uurimisperioodi vahel oli 25 %.
  Tabel 16 –   Ühenduse tootmisharu müügihind










  Ühenduse tootmisharu müügihind | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 112 | 117 | 119 | 125 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 12 | 5 | 2 | 6 |
| Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused. |

(82)

Ühenduse tootmisharu ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi keskmine müügihind ühenduse vabaturul kerkis vaatlusalusel perioodil järk-järgult. Summaarne kasv 2000. aasta ja uurimisperioodi vahel oli 25 %.

Tabel 16 –   Ühenduse tootmisharu müügihind

Ühenduse tootmisharu müügihind

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Indeks

100

112

117

119

125

Muutus võrreldes eelmise aastaga

12

5

2

6

Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused.

| (83) | Ühenduse tootmisharu üldine turuosa langes 26 %-lt 2002. aastal 20 %-le uurimisperioodil.
  Tabel 17 –   Ühenduse tootmisharu müügi turuosa










  Ühenduse tootmisharu müügi turuosa | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vabaturu osakaal | 26 % | 21 % | 23 % | 20 % | 20 % |
| Indeks | 100 | 80 | 90 | 77 | 78 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | –20 | 10 | –13 | 1 |
| Allikas: EUROSTAT ja ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused. |

(83)

Ühenduse tootmisharu üldine turuosa langes 26 %-lt 2002. aastal 20 %-le uurimisperioodil.

Tabel 17 –   Ühenduse tootmisharu müügi turuosa

Ühenduse tootmisharu müügi turuosa

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Vabaturu osakaal

26 %

21 %

23 %

20 %

20 %

Indeks

100

80

90

77

78

Muutus võrreldes eelmise aastaga

–20

10

–13

1

Allikas: EUROSTAT ja ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused.

| (84) | Samal ajal kui tarbimine ühenduses kasvas vaatlusalusel perioodil 32 % võrra, kasvas ühenduse tootmisharu müük vabaturul ainult 3 % võrra ning ühenduse tootmisharu turuosa vabaturul langes 6 % võrra. Niisiis ei kaasnenud ühenduse tarbimise kasvutendentsiga vastavat tõusu ühenduse tootmisharu müüginumbrites. |
| --- | --- |

(84)

Samal ajal kui tarbimine ühenduses kasvas vaatlusalusel perioodil 32 % võrra, kasvas ühenduse tootmisharu müük vabaturul ainult 3 % võrra ning ühenduse tootmisharu turuosa vabaturul langes 6 % võrra. Niisiis ei kaasnenud ühenduse tarbimise kasvutendentsiga vastavat tõusu ühenduse tootmisharu müüginumbrites.

| (85) | Vaatlusalusel perioodil tegi tasuvus, mida väljendatakse protsendina sõltumatutele isikutele toimunud müügi netoväärtusest, läbi järgmise arengu:
  Tabel 18 –   Tasuvus










  Tasuvus | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Protsent müügi netoväärtusest | –3,1 % | 0 % | 3,9 % | 8,4 % | 11,4 % |
| Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused. |

(85)

Vaatlusalusel perioodil tegi tasuvus, mida väljendatakse protsendina sõltumatutele isikutele toimunud müügi netoväärtusest, läbi järgmise arengu:

Tabel 18 –   Tasuvus

Tasuvus

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Protsent müügi netoväärtusest

–3,1 %

0 %

3,9 %

8,4 %

11,4 %

Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused.

| (86) | Ühenduse tootmisharu tasuvus järgis sama arengusuunda nagu ühenduse tootmisharu müügihinnad. Pärast 2000. aasta kahjumit ja 2001. aastal nullijõudmist teenis ühenduse tootmisharu aastal 2002 ja järgmistel aastatel kasumit. Tasuvus kasvas siis 2002. aasta 3,9 %-lt 11,4 %-le uurimisperioodil. Selle peamiseks põhjuseks oli üleminek kõrgema lisandväärtusega toodete valmistamisele. Vaatlusalusel perioodil oli ühenduse tootmisharu teenitud keskmine kasum 4,5 %. |
| --- | --- |

(86)

Ühenduse tootmisharu tasuvus järgis sama arengusuunda nagu ühenduse tootmisharu müügihinnad. Pärast 2000. aasta kahjumit ja 2001. aastal nullijõudmist teenis ühenduse tootmisharu aastal 2002 ja järgmistel aastatel kasumit. Tasuvus kasvas siis 2002. aasta 3,9 %-lt 11,4 %-le uurimisperioodil. Selle peamiseks põhjuseks oli üleminek kõrgema lisandväärtusega toodete valmistamisele. Vaatlusalusel perioodil oli ühenduse tootmisharu teenitud keskmine kasum 4,5 %.

| (87) | Investeeringutasuvus, väljendatuna kasumina/kahjumina investeeringute raamatupidamislikust puhasväärtusest, järgis tasuvusega sama arengusuunda.
  Tabel 19 –   Investeeringutasuvus










  Investeeringutasuvus | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | –2,9 % | 0 % | 3,2 % | 7,8 % | 11,5 % |
| Indeks | – 100 | –1 | 114 | 275 | 403 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 99 | 115 | 161 | 128 |
| Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused. |

(87)

Investeeringutasuvus, väljendatuna kasumina/kahjumina investeeringute raamatupidamislikust puhasväärtusest, järgis tasuvusega sama arengusuunda.

Tabel 19 –   Investeeringutasuvus

Investeeringutasuvus

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

%

–2,9 %

0 %

3,2 %

7,8 %

11,5 %

Indeks

– 100

–1

114

275

403

Muutus võrreldes eelmise aastaga

99

115

161

128

Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused.

4.   Muude tegurite mõju

| (88) | Ühenduse tootmisharu ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi eksport kõikus vaatlusalusel perioodil. Üldiselt püsis see uurimisperioodil 2000. aastaga võrreldes samal tasemel (kerge langus 1 %). Kõnealune eksport moodustas endiselt umbes 40 % ühenduse tootmisharu toodangust uurimisperioodil.
  Tabel 20 –   Ühenduse tootmisharu eksport










  Ühenduse tootmisharu eksport | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 104 | 95 | 113 | 99 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 4 | –9 | 18 | –13 |
| Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused. |

(88)

Ühenduse tootmisharu ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi eksport kõikus vaatlusalusel perioodil. Üldiselt püsis see uurimisperioodil 2000. aastaga võrreldes samal tasemel (kerge langus 1 %). Kõnealune eksport moodustas endiselt umbes 40 % ühenduse tootmisharu toodangust uurimisperioodil.

Tabel 20 –   Ühenduse tootmisharu eksport

Ühenduse tootmisharu eksport

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Indeks

100

104

95

113

99

Muutus võrreldes eelmise aastaga

4

–9

18

–13

Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused.

| (89) | Ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi impordimaht ühendusse teistest riikidest peale HRV tegi läbi järgmise arengu:
  Tabel 21 –   Import muudest kolmandatest riikidest










  Import muudest kolmandatest riikidest (tonnides) | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austraalia | 49 032 | 66 582 | 42 599 | 68 090 | 63 043 |
| Põhja-Korea | 26 660 | 71 385 | 36 614 | 38 245 | 35 172 |
| Türgi | 43 625 | 40 463 | 33 446 | 22 625 | 42 763 |
| Brasiilia | 31 831 | 25 916 | 25 872 | 25 610 | 39 017 |
| Venemaa | 2 520 | 12 928 | 8 107 | 9 773 | 24 380 |
| Lõuna-Korea | 0 | 1 528 | 1 202 | 1 879 | 4 893 |
| Kõik ülejäänud | 10 376 | 139 240 | 129 401 | 136 807 | 149 284 |
| Kolmandad riigid kokku | 164 044 | 358 042 | 277 240 | 303 027 | 358 552 |
| Indeks | 100 | 218 | 169 | 185 | 219 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 118 | –49 | 16 | 34 |
| Allikas: EUROSTAT ja taotluse esitanud tootjate esitatud teave turu kohta. |

(89)

Ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi impordimaht ühendusse teistest riikidest peale HRV tegi läbi järgmise arengu:

Tabel 21 –   Import muudest kolmandatest riikidest

Import muudest kolmandatest riikidest (tonnides)

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Austraalia

49 032

66 582

42 599

68 090

63 043

Põhja-Korea

26 660

71 385

36 614

38 245

35 172

Türgi

43 625

40 463

33 446

22 625

42 763

Brasiilia

31 831

25 916

25 872

25 610

39 017

Venemaa

2 520

12 928

8 107

9 773

24 380

Lõuna-Korea

0

1 528

1 202

1 879

4 893

Kõik ülejäänud

10 376

139 240

129 401

136 807

149 284

Kolmandad riigid kokku

164 044

358 042

277 240

303 027

358 552

Indeks

100

218

169

185

219

Muutus võrreldes eelmise aastaga

118

–49

16

34

Allikas: EUROSTAT ja taotluse esitanud tootjate esitatud teave turu kohta.

| (90) | Muudest kolmandatest riikidest peale HRV pärit ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi impordi kogumaht enam kui kahekordistus vaatlusalusel perioodil, tõustes 164 044 tonnilt 2000. aastal 358 552 tonnile uurimisperioodil. Suurimad ühendusse eksportijad on olnud Austraalia, Põhja-Korea, Türgi, Brasiilia, Venemaa ja Lõuna-Korea. |
| --- | --- |

(90)

Muudest kolmandatest riikidest peale HRV pärit ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi impordi kogumaht enam kui kahekordistus vaatlusalusel perioodil, tõustes 164 044 tonnilt 2000. aastal 358 552 tonnile uurimisperioodil. Suurimad ühendusse eksportijad on olnud Austraalia, Põhja-Korea, Türgi, Brasiilia, Venemaa ja Lõuna-Korea.

| (91) | Kolmandatest riikidest peale HRV pärineva impordi turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil 15,6 protsendipunkti võrra ja moodustas 39,3 %.
  Tabel 22 –   Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa










  Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vabaturu osakaal | 23,7 % | 45,2 % | 39,5 % | 37,1 % | 39,3 % |
| Indeks | 100 | 191 | 167 | 157 | 166 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 91 | –24 | –10 | 9 |
| Allikas: EUROSTAT ja taotluse esitanud tootjate esitatud teave turu kohta. |

(91)

Kolmandatest riikidest peale HRV pärineva impordi turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil 15,6 protsendipunkti võrra ja moodustas 39,3 %.

Tabel 22 –   Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa

Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Vabaturu osakaal

23,7 %

45,2 %

39,5 %

37,1 %

39,3 %

Indeks

100

191

167

157

166

Muutus võrreldes eelmise aastaga

91

–24

–10

9

Allikas: EUROSTAT ja taotluse esitanud tootjate esitatud teave turu kohta.

| (92) | Keskmised impordihinnad muudest kolmandatest riikidest pärit impordi puhul olid kõrgemad kui ühenduse tootmisharu omad uurimisperioodil, välja arvatud Põhja-Koreast, Venemaalt ja Lõuna-Koreast pärit impordi hinnad. Tuleb märkida, et vaatlusaluse toote import neist riikidest moodustas ainult 8,9 % kogu impordist ühendusse vaatlusalusel perioodil, kusjuures kumuleerunud turuosa ühenduses oli 7,1 %, samas kui HRV turuosa oli 40 %.
  Tabel 23 –   Import ühendusse muudest kolmandatest riikidest – hinnad










  Import ühendusse muudest kolmandatest riikidest (EUR) | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austraalia | 235 | 228 | 225 | 213 | 183 |
| Põhja-Korea | 111 | 128 | 128 | 109 | 128 |
| Türgi | 164 | 181 | 184 | 160 | 169 |
| Brasiilia | 182 | 180 | 200 | 201 | 188 |
| Venemaa | 122 | 132 | 133 | 119 | 114 |
| Lõuna-Korea | — | 139 | 154 | 126 | 132 |
| Muud | 178 | 223 | 186 | 196 | 229 |
| Allikas: EUROSTAT. |

(92)

Keskmised impordihinnad muudest kolmandatest riikidest pärit impordi puhul olid kõrgemad kui ühenduse tootmisharu omad uurimisperioodil, välja arvatud Põhja-Koreast, Venemaalt ja Lõuna-Koreast pärit impordi hinnad. Tuleb märkida, et vaatlusaluse toote import neist riikidest moodustas ainult 8,9 % kogu impordist ühendusse vaatlusalusel perioodil, kusjuures kumuleerunud turuosa ühenduses oli 7,1 %, samas kui HRV turuosa oli 40 %.

Tabel 23 –   Import ühendusse muudest kolmandatest riikidest – hinnad

Import ühendusse muudest kolmandatest riikidest (EUR)

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Austraalia

235

228

225

213

183

Põhja-Korea

111

128

128

109

128

Türgi

164

181

184

160

169

Brasiilia

182

180

200

201

188

Venemaa

122

132

133

119

114

Lõuna-Korea

—

139

154

126

132

Muud

178

223

186

196

229

Allikas: EUROSTAT.

| (93) | Eespool öeldut silmas pidades leitakse, et muudest kolmandatest riikidest pärit vaatlusaluse toote import ei avaldanud vaatlusalusel perioodil ühenduse tootmisharu majandusolukorrale märkimisväärset mõju. |
| --- | --- |

(93)

Eespool öeldut silmas pidades leitakse, et muudest kolmandatest riikidest pärit vaatlusaluse toote import ei avaldanud vaatlusalusel perioodil ühenduse tootmisharu majandusolukorrale märkimisväärset mõju.

5.   Järeldus ühenduse tootmisharu olukorra kohta

| (94) | Tänu kehtivatele meetmetele on ühenduse tootmisharu pärast 2000. aastat osaliselt toibunud. Paralleelselt ühenduse kogutarbimise tõusuga õnnestus ühenduse tootmisharul tõsta müügimahtu ja hindu. Positiivset arengutendentsi näitasid ka sellised majandustegurid nagu tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine, tasuvus, investeeringutasuvus ja tootlikkus. Need indikaatorid näitavad, et ühenduse tootmisharu tegi edukaid jõupingutusi oma konkurentsivõime parandamiseks: ühenduse tootmisharu müük ühenduses on olnud tulutoov 2002. aastast saadik. |
| --- | --- |

(94)

Tänu kehtivatele meetmetele on ühenduse tootmisharu pärast 2000. aastat osaliselt toibunud. Paralleelselt ühenduse kogutarbimise tõusuga õnnestus ühenduse tootmisharul tõsta müügimahtu ja hindu. Positiivset arengutendentsi näitasid ka sellised majandustegurid nagu tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine, tasuvus, investeeringutasuvus ja tootlikkus. Need indikaatorid näitavad, et ühenduse tootmisharu tegi edukaid jõupingutusi oma konkurentsivõime parandamiseks: ühenduse tootmisharu müük ühenduses on olnud tulutoov 2002. aastast saadik.

| (95) | Teisalt näitasid teised indikaatorid negatiivset arengutendentsi: ühenduse tootmisharu turuosa vabaturul ja investeeringud langesid, samas kui varud, ühiku tootmiskulud, investeeringud ja tööjõukulud tõusid. Sellegipoolest saab järeldada, et üldiselt on ühenduse tootmisharu olukord vaatlusalusel perioodil oluliselt paranenud, isegi kui täheldatud toibumine on vaid osaline. Ühenduse tootmisharu toibumine on tõesti endiselt ohus, muu hulgas HRVst pärineva dumpinguhinnaga impordi üha kasvava hinnasurve tõttu. |
| --- | --- |

(95)

Teisalt näitasid teised indikaatorid negatiivset arengutendentsi: ühenduse tootmisharu turuosa vabaturul ja investeeringud langesid, samas kui varud, ühiku tootmiskulud, investeeringud ja tööjõukulud tõusid. Sellegipoolest saab järeldada, et üldiselt on ühenduse tootmisharu olukord vaatlusalusel perioodil oluliselt paranenud, isegi kui täheldatud toibumine on vaid osaline. Ühenduse tootmisharu toibumine on tõesti endiselt ohus, muu hulgas HRVst pärineva dumpinguhinnaga impordi üha kasvava hinnasurve tõttu.

| (96) | Pidades silmas ühenduse tootmisharu esialgset toibumist, ei saanud dumpinguhinnaga impordist põhjustatud kahju jätkumist kindlaks teha. Seepärast uuriti, kas meetmete kehtivuse kaotamise korral kahju korduks. |
| --- | --- |

(96)

Pidades silmas ühenduse tootmisharu esialgset toibumist, ei saanud dumpinguhinnaga impordist põhjustatud kahju jätkumist kindlaks teha. Seepärast uuriti, kas meetmete kehtivuse kaotamise korral kahju korduks.

G.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (97) | Seoses kehtivate meetmete aegumise tõenäolise mõjuga ühenduse tootmisharule võeti koos eespool kokkuvõetud elementidega arvesse mitmeid tegureid. |
| --- | --- |

(97)

Seoses kehtivate meetmete aegumise tõenäolise mõjuga ühenduse tootmisharule võeti koos eespool kokkuvõetud elementidega arvesse mitmeid tegureid.

| (98) | HRV ja muude kolmandate riikide ühendusse suunatud impordi võrdlus on näidanud olulisi hinnavahesid. Muudest kolmandatest riikidest, välja arvatud Venemaalt, Põhja-Koreast ja Lõuna-Koreast lähtuva impordi hinnad olid vaatlusalusel perioodil ühenduse tootmisharu müügihindadest kõrgemad, samas kui Hiina dumpinguhinnaga impordi keskmine hind langes 10 % võrra. |
| --- | --- |

(98)

HRV ja muude kolmandate riikide ühendusse suunatud impordi võrdlus on näidanud olulisi hinnavahesid. Muudest kolmandatest riikidest, välja arvatud Venemaalt, Põhja-Koreast ja Lõuna-Koreast lähtuva impordi hinnad olid vaatlusalusel perioodil ühenduse tootmisharu müügihindadest kõrgemad, samas kui Hiina dumpinguhinnaga impordi keskmine hind langes 10 % võrra.

| (99) | Venemaalt, Põhja-Koreast ja Lõuna-Koreast pärit impordi võrdlemisi madalaid hindu arvestades langes nende keskmine ekspordihind EÜsse eksportimisel proportsionaalselt vähem kui Hiina ekspordi puhul ühendusse. Lisaks sellele olid nendest riikidest lähtuvad impordimahud Hiina impordiga võrreldes väga väikesed. Venemaa, Põhja-Korea ja Lõuna-Korea kumulatiivne turuosa oli uurimisperioodil 7,1 %, st vähem kui viiendik HRV turuosast. Seega kaalus Hiina impordi majanduslik mõju ühenduse ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi turul uurimisperioodil kaugelt üles Venemaalt, Põhja- ja Lõuna-Koreast lähtuva impordi mõju ning miski ei viita sellele, et asi tulevikus muutub. |
| --- | --- |

(99)

Venemaalt, Põhja-Koreast ja Lõuna-Koreast pärit impordi võrdlemisi madalaid hindu arvestades langes nende keskmine ekspordihind EÜsse eksportimisel proportsionaalselt vähem kui Hiina ekspordi puhul ühendusse. Lisaks sellele olid nendest riikidest lähtuvad impordimahud Hiina impordiga võrreldes väga väikesed. Venemaa, Põhja-Korea ja Lõuna-Korea kumulatiivne turuosa oli uurimisperioodil 7,1 %, st vähem kui viiendik HRV turuosast. Seega kaalus Hiina impordi majanduslik mõju ühenduse ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi turul uurimisperioodil kaugelt üles Venemaalt, Põhja- ja Lõuna-Koreast lähtuva impordi mõju ning miski ei viita sellele, et asi tulevikus muutub.

| (100) | Nagu põhjendustes 45–50 juba üksikasjalikumalt kirjeldatud, on tõenäoline, et dumpinguvastaste meetmete kehtivuse lõppemisel kasvaks vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import HRVst ja hinnad langeksid järgmistel põhjustel:






  — | HRV-l on märkimisväärne kasutamata tootmisvõimsus ning maailma suurimad magnesiidimaagi varud, |
| --- | --- | --- |

(100)

Nagu põhjendustes 45–50 juba üksikasjalikumalt kirjeldatud, on tõenäoline, et dumpinguvastaste meetmete kehtivuse lõppemisel kasvaks vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import HRVst ja hinnad langeksid järgmistel põhjustel:

—

HRV-l on märkimisväärne kasutamata tootmisvõimsus ning maailma suurimad magnesiidimaagi varud,

| — | hindade ja mahtude suundumused vaatlusalusel perioodil viitavad juba hindade edasisele langusele ja mahu tõusule, |
| --- | --- |

—

hindade ja mahtude suundumused vaatlusalusel perioodil viitavad juba hindade edasisele langusele ja mahu tõusule,

| — | dumpinguvastaste meetmete puudumisel on Hiina eksportijate võimalikud hinnad väga madalad, võttes arvesse, et need sisaldavad ekspordilitsentsi tasu, |
| --- | --- |

—

dumpinguvastaste meetmete puudumisel on Hiina eksportijate võimalikud hinnad väga madalad, võttes arvesse, et need sisaldavad ekspordilitsentsi tasu,

| — | ühenduse turg on tänu oma käibemahule atraktiivne ja kuna kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi mahu oluline kasv on ebatõenäoline, püüavad Hiina eksportijad tõenäoliselt oma turuosa EÜs ekspordihinna langetamisega suurendada, kui praegused meetmed kaotaksid kehtivuse. |
| --- | --- |

—

ühenduse turg on tänu oma käibemahule atraktiivne ja kuna kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi mahu oluline kasv on ebatõenäoline, püüavad Hiina eksportijad tõenäoliselt oma turuosa EÜs ekspordihinna langetamisega suurendada, kui praegused meetmed kaotaksid kehtivuse.

| (101) | Võib järeldada, et Hiina impordi märkimisväärne maht madalate ja langevate hindadega on avaldanud ühenduse ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi turule üha kasvavat survet, mis edaspidi täie tõenäosusega tugevneb, kui dumpinguvastased meetmed peaksid kehtivuse kaotama, kuna HRVst lähtuva impordi hinnad ilmselt langevad, samas kui ekspordimaht kasvab. HRVst pärit impordi järsk tõus põhjustab väga tõenäoliselt ühenduse tootmisharu turuosa edasise vähenemise ning arvestades ühenduse tootmisharu müügihindade ja tasuvuse paralleelset kujunemist vaatlusalusel perioodil, toob suurem surve hindadele väga tõenäoliselt kaasa ühenduse tootmisharu kasumi vähenemise. Ka teised näitajad liiguksid tõenäoliselt negatiivses suunas, kui ühenduse tootmisharu kaotab müügis ja seisab silmitsi hindade olulise langusega. |
| --- | --- |

(101)

Võib järeldada, et Hiina impordi märkimisväärne maht madalate ja langevate hindadega on avaldanud ühenduse ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi turule üha kasvavat survet, mis edaspidi täie tõenäosusega tugevneb, kui dumpinguvastased meetmed peaksid kehtivuse kaotama, kuna HRVst lähtuva impordi hinnad ilmselt langevad, samas kui ekspordimaht kasvab. HRVst pärit impordi järsk tõus põhjustab väga tõenäoliselt ühenduse tootmisharu turuosa edasise vähenemise ning arvestades ühenduse tootmisharu müügihindade ja tasuvuse paralleelset kujunemist vaatlusalusel perioodil, toob suurem surve hindadele väga tõenäoliselt kaasa ühenduse tootmisharu kasumi vähenemise. Ka teised näitajad liiguksid tõenäoliselt negatiivses suunas, kui ühenduse tootmisharu kaotab müügis ja seisab silmitsi hindade olulise langusega.

| (102) | Pealegi ei ole näha teisi tegureid, mis võiksid ühenduse tootmisharule kahju tekitada. Import teistest riikidest toimus kas kõrgema hinnaga kui HRVst või siis olid impordimahud palju väiksemad, kusjuures miski ei viita sellele, et asi edaspidi muutuks. |
| --- | --- |

(102)

Pealegi ei ole näha teisi tegureid, mis võiksid ühenduse tootmisharule kahju tekitada. Import teistest riikidest toimus kas kõrgema hinnaga kui HRVst või siis olid impordimahud palju väiksemad, kusjuures miski ei viita sellele, et asi edaspidi muutuks.

| (103) | Eespool öeldut silmas pidades järeldatakse, et kui meetmed kaotaksid kehtivuse, on tulemuseks suure tõenäosusega dumpinguhinnaga impordi ühenduse tootmisharule põhjustatud kahju kordumine. |
| --- | --- |

(103)

Eespool öeldut silmas pidades järeldatakse, et kui meetmed kaotaksid kehtivuse, on tulemuseks suure tõenäosusega dumpinguhinnaga impordi ühenduse tootmisharule põhjustatud kahju kordumine.

H.   ÜHENDUSE HUVID

1.   Sissejuhatus

| (104) | Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse pikendamine oleks vastuolus ühenduse huvidega tervikuna. Ühenduse huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate huvide, nagu näiteks ühenduse tootmisharu, st importijate ja hulgimüüjate ning vaatlusaluse toote kasutajate huvide hindamisel. |
| --- | --- |

(104)

Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse pikendamine oleks vastuolus ühenduse huvidega tervikuna. Ühenduse huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate huvide, nagu näiteks ühenduse tootmisharu, st importijate ja hulgimüüjate ning vaatlusaluse toote kasutajate huvide hindamisel.

| (105) | Selleks et hinnata meetmete jätkamise või mittejätkamise tõenäolist mõju, nõudis komisjon teavet kõikidelt eespool nimetatud huvitatud isikutelt. Komisjon saatis küsimustiku vaatlusaluse toote 18 importijale ja 17 kasutajale. Küsimustikule ei vastanud ükski importija, kuid kaks neist tegid kirjaliku avalduse. Küsimustikule vastas osaliselt üks kasutaja. |
| --- | --- |

(105)

Selleks et hinnata meetmete jätkamise või mittejätkamise tõenäolist mõju, nõudis komisjon teavet kõikidelt eespool nimetatud huvitatud isikutelt. Komisjon saatis küsimustiku vaatlusaluse toote 18 importijale ja 17 kasutajale. Küsimustikule ei vastanud ükski importija, kuid kaks neist tegid kirjaliku avalduse. Küsimustikule vastas osaliselt üks kasutaja.

| (106) | Tuleks meelde tuletada, et eelmise uurimise käigus oldi seisukohal, et meetmete kehtestamine ei ole ühenduse huvidega vastuolus. Lisaks sellele tuleks märkida, et käesoleva uurimise puhul on tegemist teise meetmete aegumise läbivaatamisega, seega analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad. Seetõttu võimaldavad käesoleva uurimise aeg ja laad hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes põhjendamatut negatiivset mõju asjaomastele isikutele. |
| --- | --- |

(106)

Tuleks meelde tuletada, et eelmise uurimise käigus oldi seisukohal, et meetmete kehtestamine ei ole ühenduse huvidega vastuolus. Lisaks sellele tuleks märkida, et käesoleva uurimise puhul on tegemist teise meetmete aegumise läbivaatamisega, seega analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad. Seetõttu võimaldavad käesoleva uurimise aeg ja laad hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes põhjendamatut negatiivset mõju asjaomastele isikutele.

| (107) | Selle põhjal uuriti, kas vaatamata kahjustava dumpingu jätkumise ja kahju kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustele on olemas kaalukaid põhjusi, selle kohta, et meetmete säilitamine ei ole käesoleval juhul ühenduse huvides. |
| --- | --- |

(107)

Selle põhjal uuriti, kas vaatamata kahjustava dumpingu jätkumise ja kahju kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustele on olemas kaalukaid põhjusi, selle kohta, et meetmete säilitamine ei ole käesoleval juhul ühenduse huvides.

2.   Ühenduse tootmisharu huvid

| (108) | On kindlaks tehtud, et kui dumpinguvastaseid meetmeid ei säilitata, võib kahjustav dumping kõrge ja kasvava dumpingumarginaaliga korduda, halvendades ühenduse tootmisharu olukorda, mis ei ole üksnes osalise toibumise tõttu ikka veel stabiilne. Teisalt peaks meetmete jätkumine aitama ühenduse tootmisharul täielikult toibuda ja edasist kahju vältida. Lisaks sellele näitavad ühenduse tootmisharu püüdlused oma tootmist ratsionaliseerida ja konkurentsivõimet tõsta ning vaatlusaluse perioodi viimasel kolmel aastal teenitud kasum, et ühenduse tootmisharu on elujõuline ja konkurentsivõimeline. |
| --- | --- |

(108)

On kindlaks tehtud, et kui dumpinguvastaseid meetmeid ei säilitata, võib kahjustav dumping kõrge ja kasvava dumpingumarginaaliga korduda, halvendades ühenduse tootmisharu olukorda, mis ei ole üksnes osalise toibumise tõttu ikka veel stabiilne. Teisalt peaks meetmete jätkumine aitama ühenduse tootmisharul täielikult toibuda ja edasist kahju vältida. Lisaks sellele näitavad ühenduse tootmisharu püüdlused oma tootmist ratsionaliseerida ja konkurentsivõimet tõsta ning vaatlusaluse perioodi viimasel kolmel aastal teenitud kasum, et ühenduse tootmisharu on elujõuline ja konkurentsivõimeline.

| (109) | Eespool öeldut silmas pidades tundub olemasolevate meetme kehtivuse pikendamine vajalik, et vältida dumpinguhinnaga impordi negatiivset mõju, mis võib ohustada ühenduse tootmisharu taastumisprotsessi ja kokkuvõttes selle olemasolu üldse ning sellest tulenevalt arvukate töökohtade olemasolu. Peale selle leiti, et ühenduse tootmisharu kadumine avaldab negatiivset mõju ka järgtööstusele, mille tarnijavalik väheneb märgatavalt. |
| --- | --- |

(109)

Eespool öeldut silmas pidades tundub olemasolevate meetme kehtivuse pikendamine vajalik, et vältida dumpinguhinnaga impordi negatiivset mõju, mis võib ohustada ühenduse tootmisharu taastumisprotsessi ja kokkuvõttes selle olemasolu üldse ning sellest tulenevalt arvukate töökohtade olemasolu. Peale selle leiti, et ühenduse tootmisharu kadumine avaldab negatiivset mõju ka järgtööstusele, mille tarnijavalik väheneb märgatavalt.

3.   Importijate huvid

| (110) | Nagu eespool mainitud, ei vastanud komisjoni saadetud küsimustikule ükski sõltumatu importija. Koostöö puudumine iseenesest kinnitab, et meetmete kehtestamine ei avaldanud kõnealuse sektori majandusolukorrale märgatavat negatiivset mõju. Seda kinnitab ka tõsiasi, et importijad jätkasid vaatlusaluse tootega kauplemist märkimisväärses mahus ning vaatlusalusel perioodil impordimaht koguni kasvas. |
| --- | --- |

(110)

Nagu eespool mainitud, ei vastanud komisjoni saadetud küsimustikule ükski sõltumatu importija. Koostöö puudumine iseenesest kinnitab, et meetmete kehtestamine ei avaldanud kõnealuse sektori majandusolukorrale märgatavat negatiivset mõju. Seda kinnitab ka tõsiasi, et importijad jätkasid vaatlusaluse tootega kauplemist märkimisväärses mahus ning vaatlusalusel perioodil impordimaht koguni kasvas.

| (111) | Seetõttu ollakse seisukohal, et olemasolevad meetmed ei ole vaatlusaluse toote importijate majandusolukorda olulisel määral negatiivselt mõjutanud. Samadel põhjustel on ka ebatõenäoline, et meetmete jätkamine võiks nende majandusolukorda tulevikus halvendada. |
| --- | --- |

(111)

Seetõttu ollakse seisukohal, et olemasolevad meetmed ei ole vaatlusaluse toote importijate majandusolukorda olulisel määral negatiivselt mõjutanud. Samadel põhjustel on ka ebatõenäoline, et meetmete jätkamine võiks nende majandusolukorda tulevikus halvendada.

4.   Kasutajate huvid

| (112) | Vaatlusaluse toote kasutajad, st järgtööstus, on peamiselt tulekindlate materjalide tootjad. Nagu eespool märgitud, esitas komisjoni talituste saadetud küsimustikule vastuse ainult üks 17 kasutajast. Nagu ka importijate puhul, kinnitab vähene koostöö iseenesest seda, et meetmed ei ole kõnealuse sektori majandusolukorrale märgatavat negatiivset mõju avaldanud. Ehkki järgtööstuse koostööd tegeva äriühingu representatiivsus on piiratud, sest uurimisperioodil ostis ta alla 5 % HRVst imporditud ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi üldkogusest, hinnati siiski kehtivate meetmete mõju tema olukorrale. |
| --- | --- |

(112)

Vaatlusaluse toote kasutajad, st järgtööstus, on peamiselt tulekindlate materjalide tootjad. Nagu eespool märgitud, esitas komisjoni talituste saadetud küsimustikule vastuse ainult üks 17 kasutajast. Nagu ka importijate puhul, kinnitab vähene koostöö iseenesest seda, et meetmed ei ole kõnealuse sektori majandusolukorrale märgatavat negatiivset mõju avaldanud. Ehkki järgtööstuse koostööd tegeva äriühingu representatiivsus on piiratud, sest uurimisperioodil ostis ta alla 5 % HRVst imporditud ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi üldkogusest, hinnati siiski kehtivate meetmete mõju tema olukorrale.

| (113) | Uurimise käigus tehti kindlaks, et kehtivatest meetmetest hoolimata jätkas koostööd teinud kasutaja HRVst pärineva ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi importimist. Seepärast ei olnud kõnealused meetmed tulekindlate materjalide tootjatele takistuseks ega sundinud neid vahetama tarneallikaid. Ehkki ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiid moodustab tulekindlate materjalide tootmiskuludest sugugi mitte tähtsusetu, ehkki väikese osa, olid Hiinast lähtuva impordi hinnad endiselt võrdlemisi madalad ning nende keskmine väärtus langes vaatlusaluse perioodi jooksul veelgi. Seega võib järeldada, et dumpinguvastased meetmed ei avaldanud märkimisväärset negatiivset mõju vaatlusaluse toote kasutajate kuluseisundile ja tasuvusele. |
| --- | --- |

(113)

Uurimise käigus tehti kindlaks, et kehtivatest meetmetest hoolimata jätkas koostööd teinud kasutaja HRVst pärineva ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi importimist. Seepärast ei olnud kõnealused meetmed tulekindlate materjalide tootjatele takistuseks ega sundinud neid vahetama tarneallikaid. Ehkki ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiid moodustab tulekindlate materjalide tootmiskuludest sugugi mitte tähtsusetu, ehkki väikese osa, olid Hiinast lähtuva impordi hinnad endiselt võrdlemisi madalad ning nende keskmine väärtus langes vaatlusaluse perioodi jooksul veelgi. Seega võib järeldada, et dumpinguvastased meetmed ei avaldanud märkimisväärset negatiivset mõju vaatlusaluse toote kasutajate kuluseisundile ja tasuvusele.

| (114) | Koostööd teinud kasutaja väitis, et ehkki lühiajalises perspektiivis ei mõjutaks dumpinguvastaste meetmete säilitamine oluliselt tema olukorda, võib see keskmises või pikemas perspektiivis kaasa tuua selle, et üha enam tulekindlaid tooteid toodetakse väljaspool Euroopa Ühendust ja imporditakse tooraine – ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi – asemel EÜsse. |
| --- | --- |

(114)

Koostööd teinud kasutaja väitis, et ehkki lühiajalises perspektiivis ei mõjutaks dumpinguvastaste meetmete säilitamine oluliselt tema olukorda, võib see keskmises või pikemas perspektiivis kaasa tuua selle, et üha enam tulekindlaid tooteid toodetakse väljaspool Euroopa Ühendust ja imporditakse tooraine – ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi – asemel EÜsse.

| (115) | Seoses sellega tuleb meelde tuletada, et nagu eespool öeldud, ei ole kehtivate dumpinguvastaste meetmete tõttu ühenduse turgu ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi impordile suletud, vaid pigem on püütud võidelda ebaõiglaste kaubandustavadega ja teataval määral leevendada dumpinguhinnaga impordi moonutavat mõju. Võrdsete võimaluste tagamine ühenduse ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi tootmisharule garanteerib ühtlasi EÜ turul suurema konkurentsi ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi mitmete tarnijate vahel, kaasa arvatud ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi Hiina eksportijad. |
| --- | --- |

(115)

Seoses sellega tuleb meelde tuletada, et nagu eespool öeldud, ei ole kehtivate dumpinguvastaste meetmete tõttu ühenduse turgu ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi impordile suletud, vaid pigem on püütud võidelda ebaõiglaste kaubandustavadega ja teataval määral leevendada dumpinguhinnaga impordi moonutavat mõju. Võrdsete võimaluste tagamine ühenduse ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi tootmisharule garanteerib ühtlasi EÜ turul suurema konkurentsi ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi mitmete tarnijate vahel, kaasa arvatud ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi Hiina eksportijad.

| (116) | Peale selle selgus, et eksport HRVst ühendusse toimus madalama hinnaga kui mõningatele teistele suurematele turgudele, kaasa arvatud USA. Seega ei ole meetmed põhjustanud seda, et ühendusse suunatud impordi hinnad oleksid tõusnud muudesse kolmandatesse riikidesse suunatud impordi hindadest kõrgemale. Väide, et dumpinguvastaste meetmete jätkumine mõjutaks konkurentsivõimet teistel turgudel, lükati seega tagasi. |
| --- | --- |

(116)

Peale selle selgus, et eksport HRVst ühendusse toimus madalama hinnaga kui mõningatele teistele suurematele turgudele, kaasa arvatud USA. Seega ei ole meetmed põhjustanud seda, et ühendusse suunatud impordi hinnad oleksid tõusnud muudesse kolmandatesse riikidesse suunatud impordi hindadest kõrgemale. Väide, et dumpinguvastaste meetmete jätkumine mõjutaks konkurentsivõimet teistel turgudel, lükati seega tagasi.

| (117) | Seepärast järeldati, et kui meetmed säilitatakse samal tasemel, ei muuda see kasutajate olukorda halvemaks. |
| --- | --- |

(117)

Seepärast järeldati, et kui meetmed säilitatakse samal tasemel, ei muuda see kasutajate olukorda halvemaks.

5.   Järeldus ühenduse huvide kohta

| (118) | Uurimine on näidanud, et olemasolevad dumpinguvastased meetmed on võimaldanud ühenduse tootmisharul teataval määral toibuda. Kui meetmed kaotaksid kehtivuse, seab see ohtu taastumisprotsessi ning võib kaasa tuua ühenduse tootmisharu kadumise. Seega on meetmete jätkumine ühenduse tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(118)

Uurimine on näidanud, et olemasolevad dumpinguvastased meetmed on võimaldanud ühenduse tootmisharul teataval määral toibuda. Kui meetmed kaotaksid kehtivuse, seab see ohtu taastumisprotsessi ning võib kaasa tuua ühenduse tootmisharu kadumise. Seega on meetmete jätkumine ühenduse tootmisharu huvides.

| (119) | Peale selle näis, et olemasolevad meetmed ei avaldanud kasutajate ja importijate majandusolukorrale märkimisväärset negatiivset mõju. Käesoleva uurimise käigus kogutud teabe alusel näib, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamisega kasutajate jaoks kaasnenud võimalik hinnatõus ei ole ebaproportsionaalne võrreldes kasuga, mida ühenduse tootmisharu sai dumpinguhinnaga impordi tekitatud kaubandustingimuste moonutamise kõrvaldamisest, samuti kasuga, mida kasutajad said ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi erinevate tarnijate omavahelise konkurentsi jätkumisest EÜ turul. Seepärast otsustatakse, et ei ole kaalukaid põhjusi jätta olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kehtivus pikendamata. |
| --- | --- |

(119)

Peale selle näis, et olemasolevad meetmed ei avaldanud kasutajate ja importijate majandusolukorrale märkimisväärset negatiivset mõju. Käesoleva uurimise käigus kogutud teabe alusel näib, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamisega kasutajate jaoks kaasnenud võimalik hinnatõus ei ole ebaproportsionaalne võrreldes kasuga, mida ühenduse tootmisharu sai dumpinguhinnaga impordi tekitatud kaubandustingimuste moonutamise kõrvaldamisest, samuti kasuga, mida kasutajad said ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi erinevate tarnijate omavahelise konkurentsi jätkumisest EÜ turul. Seepärast otsustatakse, et ei ole kaalukaid põhjusi jätta olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kehtivus pikendamata.

I.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (120) | Kõiki asjaga seotud isikuid on teavitatud olulistest faktidest ja kaalutlustest, millel ettepanek olemasolevate meetmete säilitamise kohta põhineb. Neile on antud võimalus esitada pärast kõnealust teavitamist teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Ei saadud ühtki märkust, mille tõttu oleks tulnud eespool esitatud järeldusi muuta. |
| --- | --- |

(120)

Kõiki asjaga seotud isikuid on teavitatud olulistest faktidest ja kaalutlustest, millel ettepanek olemasolevate meetmete säilitamise kohta põhineb. Neile on antud võimalus esitada pärast kõnealust teavitamist teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Ei saadud ühtki märkust, mille tõttu oleks tulnud eespool esitatud järeldusi muuta.

| (121) | Eespool öeldu põhjal otsustatakse algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt, et tuleks säilitada HRVst pärineva ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 360/2000 kehtestatud muutuvad dumpinguvastased tollimaksud ja miinimumhind 120 eurot tonni kohta, |
| --- | --- |

(121)

Eespool öeldu põhjal otsustatakse algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt, et tuleks säilitada HRVst pärineva ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 360/2000 kehtestatud muutuvad dumpinguvastased tollimaksud ja miinimumhind 120 eurot tonni kohta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Hiina Rahvavabariigist pärit ja CN-koodi 2519 90 30 alla kuuluva ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.

2.   Tollimaksu summa on

| a) | minimaalse impordihinna 120 eurot tonni kohta ja netohinna vahe ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist kõigil juhtudel, kui viimane on:






  — | minimaalsest impordihinnast väiksem ja |
| --- | --- | --- |

a)

minimaalse impordihinna 120 eurot tonni kohta ja netohinna vahe ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist kõigil juhtudel, kui viimane on:

—

minimaalsest impordihinnast väiksem ja

| — | määratud Hiina Rahvavabariigis asuva eksportija poolt otse sõltumatule isikule ühenduses väljastatud arve alusel (Tarici lisakood A439); |
| --- | --- |

—

määratud Hiina Rahvavabariigis asuva eksportija poolt otse sõltumatule isikule ühenduses väljastatud arve alusel (Tarici lisakood A439);

| b) | null, kui netohind ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, määratakse Hiina Rahvavabariigis asuva eksportija poolt otse sõltumatule isikule ühenduses väljastatud arve alusel, ning see on võrdne minimaalse impordihinnaga 120 eurot tonni kohta või sellest suurem (Tarici lisakood A439); |
| --- | --- |

b)

null, kui netohind ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, määratakse Hiina Rahvavabariigis asuva eksportija poolt otse sõltumatule isikule ühenduses väljastatud arve alusel, ning see on võrdne minimaalse impordihinnaga 120 eurot tonni kohta või sellest suurem (Tarici lisakood A439);

| c) | võrdne väärtuselise tollimaksuga 63,3 % kõigil teistel juhtudel, mis ei kuulu punktide a ja b alla (Tarici lisakood A999). |
| --- | --- |

c)

võrdne väärtuselise tollimaksuga 63,3 % kõigil teistel juhtudel, mis ei kuulu punktide a ja b alla (Tarici lisakood A999).

3.   Kui dumpinguvastane tollimaks kehtestatakse kooskõlas artikli 1 lõike 2 punktiga a ja kui tooted on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustada saanud ning seetõttu alandatakse tolliväärtuse määramisel tegelikult makstud või makstavat hinda vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (7) artiklile 145, vähendatakse eespool sätestatud minimaalset impordihinda protsendimäära võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna suhtosale. Tasumisele kuuluv tollimaks on siis võrdne vähendatud minimaalse ekspordihinna ja vähendatud netohinna vahega ühenduse piiril enne tollivormistust.

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid ja muid tollitavasid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. mai 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

K.-H. GRASSER

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  EÜT L 306, 11.12.1993, lk 16.

2

(3)  EÜT L 46, 18.2.2000, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 986/2003 (ELT L 143, 11.6.2003, lk 5).

3

(4)  ELT L 143, 11.6.2003, lk 5.

4

(5)  ELT C 215, 27.8.2004, lk 2.

5

(6)  ELT C 38, 15.2.2005, lk 2.

6

(7)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 402/2006 (ELT L 70, 9.3.2006, lk 35).

7

---

| 12.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/18 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/18

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 717/2006,

11. mai 2006,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 12. mail 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. mai 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 11. mai 2006. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 180,2 |
| 204 | 97,2 |
| 212 | 153,3 |
| 999 | 143,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 126,0 |
| 628 | 155,5 |
| 999 | 140,8 |
| 0709 90 70 | 052 | 113,3 |
| 204 | 25,1 |
| 999 | 69,2 |
| 0805 10 20 | 052 | 46,6 |
| 204 | 33,5 |
| 212 | 69,6 |
| 220 | 40,8 |
| 400 | 40,9 |
| 448 | 50,4 |
| 624 | 54,4 |
| 999 | 48,0 |
| 0805 50 10 | 388 | 50,9 |
| 528 | 56,6 |
| 624 | 61,2 |
| 999 | 56,2 |
| 0808 10 80 | 388 | 87,5 |
| 400 | 138,1 |
| 404 | 98,2 |
| 508 | 79,4 |
| 512 | 82,4 |
| 524 | 84,4 |
| 528 | 97,3 |
| 720 | 91,1 |
| 804 | 106,7 |
| 999 | 96,1 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

180,2

204

97,2

212

153,3

999

143,6

0707 00 05

052

126,0

628

155,5

999

140,8

0709 90 70

052

113,3

204

25,1

999

69,2

0805 10 20

052

46,6

204

33,5

212

69,6

220

40,8

400

40,9

448

50,4

624

54,4

999

48,0

0805 50 10

388

50,9

528

56,6

624

61,2

999

56,2

0808 10 80

388

87,5

400

138,1

404

98,2

508

79,4

512

82,4

524

84,4

528

97,3

720

91,1

804

106,7

999

96,1

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 12.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/20 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/20

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 718/2006,

11. mai 2006,

millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 581/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames makstava või eksporditoetuse maksimumsumma

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 31 lõike 3 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 581/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus teatud võiliikide eksporditoetuste suhtes, (2) sätestatakse alaline pakkumismenetlus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 581/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus teatud võiliikide eksporditoetuste suhtes, (2) sätestatakse alaline pakkumismenetlus.

| (2) | Vastavalt komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 580/2004 (millega kehtestatakse pakkumismenetlus teatavate piimatoodete eksporditoetuste suhtes) (3) artiklile 5 ja arvestades pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, on vaja kindlaks määrata eksporditoetuse maksimumsumma pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 9. mail 2006. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 580/2004 (millega kehtestatakse pakkumismenetlus teatavate piimatoodete eksporditoetuste suhtes) (3) artiklile 5 ja arvestades pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, on vaja kindlaks määrata eksporditoetuse maksimumsumma pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 9. mail 2006.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 581/2004 väljakuulutatud alalise pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 9. mail 2006, lõppevas etapis on sama määruse artikli 1 lõikes 1 nimetatud toodete puhul makstava toetuse maksimumsummad kohaldatavad vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 12. mail 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. mai 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  ELT L 90, 27.3.2004, lk 64. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 409/2006 (ELT L 71, 10.3.2006, lk 5).

2

(3)  ELT L 90, 27.3.2004, lk 58. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1814/2005 (ELT L 292, 8.11.2005, lk 3).

3

---

LISA

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Toode | Eksporditoetuste nomenklatuuri kood | Eksporditoetuse maksimumsumma ekspordil määruse (EÜ) nr 581/2004 artikli 1 lõike 1 teises lõikes nimetatud sihtkohtadesse |
| Või | ex ex 0405 10 19 9500 | 104,00 |
| Või | ex ex 0405 10 19 9700 | 109,00 |
| Võiõli | ex ex 0405 90 10 9000 | 130,00 |

(EUR/100 kg)

Toode

Eksporditoetuste nomenklatuuri kood

Eksporditoetuse maksimumsumma ekspordil määruse (EÜ) nr 581/2004 artikli 1 lõike 1 teises lõikes nimetatud sihtkohtadesse

Või

ex ex 0405 10 19 9500

104,00

Või

ex ex 0405 10 19 9700

109,00

Võiõli

ex ex 0405 90 10 9000

130,00

---

| 12.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/22 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/22

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 719/2006,

11. mai 2006,

millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 582/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames makstava lõssipulbri eksporditoetuse maksimumsumma

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 31 lõike 3 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 582/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus lõssipulbri eksporditoetuste suhtes, (2) sätestatakse alaline pakkumismenetlus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 582/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus lõssipulbri eksporditoetuste suhtes, (2) sätestatakse alaline pakkumismenetlus.

| (2) | Vastavalt komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 580/2004 (millega kehtestatakse pakkumismenetlus teatavate piimatoodete eksporditoetuste suhtes) (3) artiklile 5 ja arvestades pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, on vaja kindlaks määrata eksporditoetuse maksimumsumma pakkumismenetluse 9. mail 2006 lõppevas etapis. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 580/2004 (millega kehtestatakse pakkumismenetlus teatavate piimatoodete eksporditoetuste suhtes) (3) artiklile 5 ja arvestades pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, on vaja kindlaks määrata eksporditoetuse maksimumsumma pakkumismenetluse 9. mail 2006 lõppevas etapis.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 582/2004 väljakuulutatud alalise pakkumismenetluse 9. mail 2006 lõppevas etapis on sama määruse artikli 1 lõikes 1 nimetatud toote ja sihtkohtade puhul makstava toetuse maksimumsumma 7,00 EUR/100 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 12. mail 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. mai 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  ELT L 90, 27.3.2004, lk 67. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 409/2006 (ELT L 71, 10.3.2006, lk 5).

2

(3)  ELT L 90, 27.3.2004, lk 58. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1814/2005 (ELT L 292, 8.11.2005, lk 3).

3

---

| 12.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/23 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/23

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 720/2006,

11. mai 2006,

millega kinnitatakse odra maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 1058/2005 osutatud pakkumismenetlusega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 3 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1058/2005 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus odra eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1058/2005 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus odra eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse.

| (2) | Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artikliga 7 nähakse ette, et teatatud pakkumiste alusel võib komisjon otsustada kindlaks määrata maksimaalne eksporditoetus, arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud kriteeriume. Sel juhul sõlmitakse leping pakkujaga või pakkujatega, kelle pakkumine on maksimaalse toetusega võrdne või sellest madalam. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artikliga 7 nähakse ette, et teatatud pakkumiste alusel võib komisjon otsustada kindlaks määrata maksimaalne eksporditoetus, arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud kriteeriume. Sel juhul sõlmitakse leping pakkujaga või pakkujatega, kelle pakkumine on maksimaalse toetusega võrdne või sellest madalam.

| (3) | Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse maksimaalne eksporditoetus. |
| --- | --- |

(3)

Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse maksimaalne eksporditoetus.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

5.–11. maini 2006 teatatud pakkumiste alusel määruses (EÜ) nr 1058/2005 osutatud pakkumismenetluse raames kinnitatakse odra maksimaalseks eksporditoetuseks 5,95 eurot tonni kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 12. mail 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. mai 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 174, 7.7.2005, lk 12.

2

(3)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

3

---

| 12.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/24 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/24

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 721/2006,

11. mai 2006,

millega kinnitatakse pehme nisu maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 1059/2005 osutatud pakkumismenetlusega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 3 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1059/2005 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus pehme nisu eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1059/2005 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus pehme nisu eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse.

| (2) | Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artikliga 7 nähakse ette, et teatatud pakkumiste alusel võib komisjon otsustada kindlaks määrata maksimaalne eksporditoetus, arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud kriteeriume. Sel juhul sõlmitakse leping pakkujaga või pakkujatega, kelle pakkumine on maksimaalse toetusega võrdne või sellest madalam. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artikliga 7 nähakse ette, et teatatud pakkumiste alusel võib komisjon otsustada kindlaks määrata maksimaalne eksporditoetus, arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud kriteeriume. Sel juhul sõlmitakse leping pakkujaga või pakkujatega, kelle pakkumine on maksimaalse toetusega võrdne või sellest madalam.

| (3) | Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse maksimaalne eksporditoetus. |
| --- | --- |

(3)

Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse maksimaalne eksporditoetus.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Alates 5.–11. maini 2006 teatatud pakkumiste alusel määruses (EÜ) nr 1059/2005 osutatud pakkumismenetluse raames kinnitatakse pehme nisu maksimaalseks eksporditoetuseks 6,20 EUR/t kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 12. mail 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. mai 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 174, 7.7.2005, lk 15.

2

(3)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

3

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 12.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/25 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/25

---

KOMISJONI OTSUS,

19. aprill 2006,

millega kehtestatakse taotluste ja nende kohta tehtavate otsuste edastamise standardvormid vastavalt nõukogu direktiivile 2004/80/EÜ, mis käsitleb kuriteoohvritele hüvitise maksmist

(2006/337/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/80/EÜ, mis käsitleb kuriteoohvritele hüvitise maksmist, (1) eriti selle artiklit 14,

pärast konsulteerimist direktiivi 2004/80/EÜ artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komiteega,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt direktiivile 2004/80/EÜ peavad liikmesriigid 1. jaanuariks 2006 kasutusele võtma koostöösüsteemi, et lihtsustada hüvitise saamist juhtudel, kui kuritegu pandi toime ohvri elukohast erinevas liikmesriigis. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt direktiivile 2004/80/EÜ peavad liikmesriigid 1. jaanuariks 2006 kasutusele võtma koostöösüsteemi, et lihtsustada hüvitise saamist juhtudel, kui kuritegu pandi toime ohvri elukohast erinevas liikmesriigis.

| (2) | Tuleks kehtestada nimetatud piiriüleste juhtude korral kasutatavad standardvormid hüvitiste taotluste ja nende kohta tehtavate otsuste edastamiseks, |
| --- | --- |

(2)

Tuleks kehtestada nimetatud piiriüleste juhtude korral kasutatavad standardvormid hüvitiste taotluste ja nende kohta tehtavate otsuste edastamiseks,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

1.   Direktiivi 2004/80/EÜ artikli 6 lõikes 2 sätestatud standardvorm hüvitiste taotluste edastamiseks esitatakse I lisas.

2.   Direktiivi 2004/80/EÜ artiklis 10 sätestatud standardvorm hüvitiste taotluste kohta tehtavate otsuste edastamiseks esitatakse II lisas.

Brüssel, 19. aprill 2006

Komisjoni nimel

asepresident

Franco FRATTINI

---

(1)  ELT L 261, 6.8.2004, lk 15.

1

---

I LISA

Image

Image

Image

---

II LISA

Image

Image

---

| 12.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/31 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/31

---

KOMISJONI OTSUS,

8. mai 2006,

millega lubatakse Poola Vabariigil keelata oma territooriumil teatavate vastavalt nõukogu direktiivile 2002/53/EÜ ühisesse põllumajandustaimesortide kataloogi kantud maisisortide kasutamine

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 1790 all)

(Ainult poolakeelne tekst on autentne)

(2006/338/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/53/EÜ ühise põllumajandustaimesortide kataloogi kohta, (1) eriti selle artikli 16 lõike 2 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon on kooskõlas direktiivi 2002/53/EÜ artikliga 17 avaldanud Euroopa Liidu Teataja C seerias, ühtses põllukultuuride sordilehes, teatavad maisisordid. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon on kooskõlas direktiivi 2002/53/EÜ artikliga 17 avaldanud Euroopa Liidu Teataja C seerias, ühtses põllukultuuride sordilehes, teatavad maisisordid.

| (2) | Vastavalt direktiivi 2002/53/EÜ artikli 16 lõikele 1 peavad liikmesriigid tagama, et alates artiklis 17 osutatud avaldamisest ei kohaldata kõnealuse direktiivi kohaselt või kõnealuse direktiivi põhimõtetele vastavate põhimõtete kohaselt heakskiidetud sortide seemne suhtes mingeid sordiga seotud turustuskitsendusi. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt direktiivi 2002/53/EÜ artikli 16 lõikele 1 peavad liikmesriigid tagama, et alates artiklis 17 osutatud avaldamisest ei kohaldata kõnealuse direktiivi kohaselt või kõnealuse direktiivi põhimõtetele vastavate põhimõtete kohaselt heakskiidetud sortide seemne suhtes mingeid sordiga seotud turustuskitsendusi.

| (3) | Komisjon sai 24. juunil 2005. aastal Poola Vabariigilt taotluse Poolas viljelemiseks sobimatute maisisortide seemnete kasutamise ja turuleviimise keelamiseks direktiivi 2002/53/EÜ artikli 16 lõike 2 punkti b alusel. Sellele taotlusele eelnes taotlus geneetiliselt muundatud maisisortide kohta, mille suhtes tehakse eraldi otsus. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon sai 24. juunil 2005. aastal Poola Vabariigilt taotluse Poolas viljelemiseks sobimatute maisisortide seemnete kasutamise ja turuleviimise keelamiseks direktiivi 2002/53/EÜ artikli 16 lõike 2 punkti b alusel. Sellele taotlusele eelnes taotlus geneetiliselt muundatud maisisortide kohta, mille suhtes tehakse eraldi otsus.

| (4) | Poola saatis 9. detsembril 2005. aastal komisjonile nimekirja Poola tingimustes viljelemiseks sobimatutest maisisortidest. Poola ametiasutused täiendasid seda nimekirja 9. jaanuari 2006. aasta kirjas. Poola taotleb luba kõikide nimekirjas loetletud maisisortide määramata ajaks keelamiseks oma territooriumil. |
| --- | --- |

(4)

Poola saatis 9. detsembril 2005. aastal komisjonile nimekirja Poola tingimustes viljelemiseks sobimatutest maisisortidest. Poola ametiasutused täiendasid seda nimekirja 9. jaanuari 2006. aasta kirjas. Poola taotleb luba kõikide nimekirjas loetletud maisisortide määramata ajaks keelamiseks oma territooriumil.

| (5) | Võttes arvesse artikli 16 lõike 2 punkti b viimast lauset, millega sätestatakse, et liikmesriigi iga selline taotlus peab olema esitatud enne asjaomase sordi ühtsesse sordilehte võtmisele järgneva kolmanda kalendriaasta lõppu, ei saa Poola 2005. aastal esitatud taotlus hõlmata enne 1. jaanuari 2002 ühtsesse sordilehte võetud sorte. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse artikli 16 lõike 2 punkti b viimast lauset, millega sätestatakse, et liikmesriigi iga selline taotlus peab olema esitatud enne asjaomase sordi ühtsesse sordilehte võtmisele järgneva kolmanda kalendriaasta lõppu, ei saa Poola 2005. aastal esitatud taotlus hõlmata enne 1. jaanuari 2002 ühtsesse sordilehte võetud sorte.

| (6) | Asjaomaste sortide kohta kättesaadavast teabest on hästi teada, et nad ei sobi viljelemiseks üheski Poola osas oma liiga kõrge küpsusastme tõttu, mis on FAO indeksi järgi vähemalt 350 või vastab mõnele samaväärsele küpsusastmele. Valitsevate kliima- ja põllumajandustingimuste tõttu on kõnesolevate sortide viljelemine Poolas pidevalt raskendatud. |
| --- | --- |

(6)

Asjaomaste sortide kohta kättesaadavast teabest on hästi teada, et nad ei sobi viljelemiseks üheski Poola osas oma liiga kõrge küpsusastme tõttu, mis on FAO indeksi järgi vähemalt 350 või vastab mõnele samaväärsele küpsusastmele. Valitsevate kliima- ja põllumajandustingimuste tõttu on kõnesolevate sortide viljelemine Poolas pidevalt raskendatud.

| (7) | Nimetatud asjaolude tõttu tuleks Poola Vabariigi taotlus artikli 16 lõike 2 punkti b alusel rahuldada käesolevas otsuses loetletud maisisortide osas, kuid jätta rahuldamata enne 1. jaanuari 2002 ühtsesse sordilehte kantud sortide osas. |
| --- | --- |

(7)

Nimetatud asjaolude tõttu tuleks Poola Vabariigi taotlus artikli 16 lõike 2 punkti b alusel rahuldada käesolevas otsuses loetletud maisisortide osas, kuid jätta rahuldamata enne 1. jaanuari 2002 ühtsesse sordilehte kantud sortide osas.

| (8) | Et komisjon saaks teavitada teisi liikmesriike ning ajakohastada direktiivis 2002/53/EÜ sätestatud ühtset põllukultuuride sordilehte, tuleks Poolalt nõuda, et ta teavitaks komisjoni, kui ta võtab kasutusele käesoleva otsusega antud loa. |
| --- | --- |

(8)

Et komisjon saaks teavitada teisi liikmesriike ning ajakohastada direktiivis 2002/53/EÜ sätestatud ühtset põllukultuuride sordilehte, tuleks Poolalt nõuda, et ta teavitaks komisjoni, kui ta võtab kasutusele käesoleva otsusega antud loa.

| (9) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Poola Vabariigil on lubatud keelata oma territooriumi kõigis osades käesoleva otsuse lisas loetletud maisisortide kasutamine.

Artikkel 2

Jäetakse rahuldamata Poola Vabariigi taotluse ülejäänud osa, mis hõlmab enne 1. jaanuari 2002 ühtsesse sordilehte kantud maisisorte.

Artikkel 3

Et komisjon saaks teavitada teisi liikmesriike, teatab Poola Vabariik komisjonile kuupäeva, alates millest ta võtab kasutusele artiklis 1 osutatud loa.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Poola Vabariigile.

Brüssel, 8. mai 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 193, 20.7.2002, lk 1. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1829/2003 (ELT L 268, 18.10.2003, lk 1).

1

---

LISA

| 1. | Abelter |
| --- | --- |

1.

Abelter

| 2. | Abilio |
| --- | --- |

2.

Abilio

| 3. | Acarro |
| --- | --- |

3.

Acarro

| 4. | Acka |
| --- | --- |

4.

Acka

| 5. | Actinio |
| --- | --- |

5.

Actinio

| 6. | Adelin |
| --- | --- |

6.

Adelin

| 7. | Adenia |
| --- | --- |

7.

Adenia

| 8. | Agosto |
| --- | --- |

8.

Agosto

| 9. | Agrister |
| --- | --- |

9.

Agrister

| 10. | Akira |
| --- | --- |

10.

Akira

| 11. | Albeniz |
| --- | --- |

11.

Albeniz

| 12. | Alegria |
| --- | --- |

12.

Alegria

| 13. | Alexander |
| --- | --- |

13.

Alexander

| 14. | Aligot |
| --- | --- |

14.

Aligot

| 15. | Alimor |
| --- | --- |

15.

Alimor

| 16. | Alinea |
| --- | --- |

16.

Alinea

| 17. | Alisun |
| --- | --- |

17.

Alisun

| 18. | Allater |
| --- | --- |

18.

Allater

| 19. | Almeda |
| --- | --- |

19.

Almeda

| 20. | Alonzo |
| --- | --- |

20.

Alonzo

| 21. | Alpaga |
| --- | --- |

21.

Alpaga

| 22. | Alpha |
| --- | --- |

22.

Alpha

| 23. | Alpistar |
| --- | --- |

23.

Alpistar

| 24. | Alumeo |
| --- | --- |

24.

Alumeo

| 25. | Alyscan |
| --- | --- |

25.

Alyscan

| 26. | Alyssa |
| --- | --- |

26.

Alyssa

| 27. | Amazon |
| --- | --- |

27.

Amazon

| 28. | Ambassad |
| --- | --- |

28.

Ambassad

| 29. | Ametiszt |
| --- | --- |

29.

Ametiszt

| 30. | Ammon |
| --- | --- |

30.

Ammon

| 31. | Anader |
| --- | --- |

31.

Anader

| 32. | Anelka |
| --- | --- |

32.

Anelka

| 33. | Anetta |
| --- | --- |

33.

Anetta

| 34. | Anjou 299 |
| --- | --- |

34.

Anjou 299

| 35. | Anjou 441 |
| --- | --- |

35.

Anjou 441

| 36. | Antonius |
| --- | --- |

36.

Antonius

| 37. | Apex |
| --- | --- |

37.

Apex

| 38. | Apollo |
| --- | --- |

38.

Apollo

| 39. | Appyver |
| --- | --- |

39.

Appyver

| 40. | Archimed |
| --- | --- |

40.

Archimed

| 41. | Arkam |
| --- | --- |

41.

Arkam

| 42. | Árpád |
| --- | --- |

42.

Árpád

| 43. | Arrazas |
| --- | --- |

43.

Arrazas

| 44. | Arrius |
| --- | --- |

44.

Arrius

| 45. | Arzano |
| --- | --- |

45.

Arzano

| 46. | Asturial |
| --- | --- |

46.

Asturial

| 47. | Ász |
| --- | --- |

47.

Ász

| 48. | Aucaria |
| --- | --- |

48.

Aucaria

| 49. | Audistar |
| --- | --- |

49.

Audistar

| 50. | AW 641 |
| --- | --- |

50.

AW 641

| 51. | Awax 580 |
| --- | --- |

51.

Awax 580

| 52. | Azema |
| --- | --- |

52.

Azema

| 53. | Azzurro |
| --- | --- |

53.

Azzurro

| 54. | Balzac |
| --- | --- |

54.

Balzac

| 55. | Bambino |
| --- | --- |

55.

Bambino

| 56. | Baobab |
| --- | --- |

56.

Baobab

| 57. | Baranya |
| --- | --- |

57.

Baranya

| 58. | Bardenas |
| --- | --- |

58.

Bardenas

| 59. | Belisama |
| --- | --- |

59.

Belisama

| 60. | Bella TC |
| --- | --- |

60.

Bella TC

| 61. | Biancama |
| --- | --- |

61.

Biancama

| 62. | Biotop |
| --- | --- |

62.

Biotop

| 63. | Bogát |
| --- | --- |

63.

Bogát

| 64. | Bora |
| --- | --- |

64.

Bora

| 65. | Borja |
| --- | --- |

65.

Borja

| 66. | Boydur |
| --- | --- |

66.

Boydur

| 67. | Briantis |
| --- | --- |

67.

Briantis

| 68. | Bronx |
| --- | --- |

68.

Bronx

| 69. | Bukari |
| --- | --- |

69.

Bukari

| 70. | Buzet |
| --- | --- |

70.

Buzet

| 71. | Caixa |
| --- | --- |

71.

Caixa

| 72. | Cambio |
| --- | --- |

72.

Cambio

| 73. | Canossa |
| --- | --- |

73.

Canossa

| 74. | Cantabris |
| --- | --- |

74.

Cantabris

| 75. | Canto |
| --- | --- |

75.

Canto

| 76. | Caporal |
| --- | --- |

76.

Caporal

| 77. | Casado |
| --- | --- |

77.

Casado

| 78. | Célest SUMO |
| --- | --- |

78.

Célest SUMO

| 79. | Célest |
| --- | --- |

79.

Célest

| 80. | Celestis |
| --- | --- |

80.

Celestis

| 81. | Centis 350 |
| --- | --- |

81.

Centis 350

| 82. | Ceslav |
| --- | --- |

82.

Ceslav

| 83. | Cestan 425 |
| --- | --- |

83.

Cestan 425

| 84. | Chalcao |
| --- | --- |

84.

Chalcao

| 85. | Changi CS |
| --- | --- |

85.

Changi CS

| 86. | Charron |
| --- | --- |

86.

Charron

| 87. | Chillan |
| --- | --- |

87.

Chillan

| 88. | Chimene |
| --- | --- |

88.

Chimene

| 89. | Ciad |
| --- | --- |

89.

Ciad

| 90. | Clementis |
| --- | --- |

90.

Clementis

| 91. | Codifirst |
| --- | --- |

91.

Codifirst

| 92. | Codiroc |
| --- | --- |

92.

Codiroc

| 93. | Codisil |
| --- | --- |

93.

Codisil

| 94. | Codistar |
| --- | --- |

94.

Codistar

| 95. | Coppelia |
| --- | --- |

95.

Coppelia

| 96. | Corinthe |
| --- | --- |

96.

Corinthe

| 97. | Corona |
| --- | --- |

97.

Corona

| 98. | Coventry |
| --- | --- |

98.

Coventry

| 99. | Crudo |
| --- | --- |

99.

Crudo

| 100. | Cruzado |
| --- | --- |

100.

Cruzado

| 101. | Csilla |
| --- | --- |

101.

Csilla

| 102. | CSL516 |
| --- | --- |

102.

CSL516

| 103. | Cuartal CL |
| --- | --- |

103.

Cuartal CL

| 104. | Cuartal Waxy |
| --- | --- |

104.

Cuartal Waxy

| 105. | Dante |
| --- | --- |

105.

Dante

| 106. | Darling |
| --- | --- |

106.

Darling

| 107. | Debreceni SC 351 |
| --- | --- |

107.

Debreceni SC 351

| 108. | Debreceni TC 382 |
| --- | --- |

108.

Debreceni TC 382

| 109. | Deheb |
| --- | --- |

109.

Deheb

| 110. | Derkou |
| --- | --- |

110.

Derkou

| 111. | Dharma |
| --- | --- |

111.

Dharma

| 112. | Dina |
| --- | --- |

112.

Dina

| 113. | Dior |
| --- | --- |

113.

Dior

| 114. | DK 386 |
| --- | --- |

114.

DK 386

| 115. | DK 434 |
| --- | --- |

115.

DK 434

| 116. | DK 443 |
| --- | --- |

116.

DK 443

| 117. | DK 454 |
| --- | --- |

117.

DK 454

| 118. | DK 471 |
| --- | --- |

118.

DK 471

| 119. | DK 471 IMI |
| --- | --- |

119.

DK 471 IMI

| 120. | DK 477 |
| --- | --- |

120.

DK 477

| 121. | DK 523 |
| --- | --- |

121.

DK 523

| 122. | DK 526 |
| --- | --- |

122.

DK 526

| 123. | DK 527 |
| --- | --- |

123.

DK 527

| 124. | DK 557 |
| --- | --- |

124.

DK 557

| 125. | DK 573 |
| --- | --- |

125.

DK 573

| 126. | DK Cesar |
| --- | --- |

126.

DK Cesar

| 127. | DK277 |
| --- | --- |

127.

DK277

| 128. | DKC 5211 |
| --- | --- |

128.

DKC 5211

| 129. | DKC3617 |
| --- | --- |

129.

DKC3617

| 130. | DKC4604 |
| --- | --- |

130.

DKC4604

| 131. | DKC4622 |
| --- | --- |

131.

DKC4622

| 132. | DKC4626 |
| --- | --- |

132.

DKC4626

| 133. | DKC4778 |
| --- | --- |

133.

DKC4778

| 134. | DKC4845 |
| --- | --- |

134.

DKC4845

| 135. | DKC4851 |
| --- | --- |

135.

DKC4851

| 136. | DKC4915 |
| --- | --- |

136.

DKC4915

| 137. | DKC4950 |
| --- | --- |

137.

DKC4950

| 138. | DKC5011 |
| --- | --- |

138.

DKC5011

| 139. | DKC5041 |
| --- | --- |

139.

DKC5041

| 140. | DKC5050 |
| --- | --- |

140.

DKC5050

| 141. | DKC5143 |
| --- | --- |

141.

DKC5143

| 142. | DKC5150 |
| --- | --- |

142.

DKC5150

| 143. | DKC5303 |
| --- | --- |

143.

DKC5303

| 144. | DKC5353 |
| --- | --- |

144.

DKC5353

| 145. | DKC5434 |
| --- | --- |

145.

DKC5434

| 146. | DKC5442 |
| --- | --- |

146.

DKC5442

| 147. | DKC5542 |
| --- | --- |

147.

DKC5542

| 148. | DKC5555 |
| --- | --- |

148.

DKC5555

| 149. | DKC5560 |
| --- | --- |

149.

DKC5560

| 150. | DKC5735 |
| --- | --- |

150.

DKC5735

| 151. | DKC5783 |
| --- | --- |

151.

DKC5783

| 152. | DKC5847 |
| --- | --- |

152.

DKC5847

| 153. | DKC5856 |
| --- | --- |

153.

DKC5856

| 154. | DKC5943 |
| --- | --- |

154.

DKC5943

| 155. | DKC6006 |
| --- | --- |

155.

DKC6006

| 156. | DKC6011 |
| --- | --- |

156.

DKC6011

| 157. | DKC6022 |
| --- | --- |

157.

DKC6022

| 158. | DKC6040 |
| --- | --- |

158.

DKC6040

| 159. | DKC6142 |
| --- | --- |

159.

DKC6142

| 160. | DKC6203 |
| --- | --- |

160.

DKC6203

| 161. | DKC6309 |
| --- | --- |

161.

DKC6309

| 162. | DKC6348 |
| --- | --- |

162.

DKC6348

| 163. | DKC6417 |
| --- | --- |

163.

DKC6417

| 164. | DKC6418 |
| --- | --- |

164.

DKC6418

| 165. | DKC6441 |
| --- | --- |

165.

DKC6441

| 166. | DKC6455 |
| --- | --- |

166.

DKC6455

| 167. | DKC6457 |
| --- | --- |

167.

DKC6457

| 168. | DKC6515 |
| --- | --- |

168.

DKC6515

| 169. | DKC6521 |
| --- | --- |

169.

DKC6521

| 170. | DKC6528 |
| --- | --- |

170.

DKC6528

| 171. | DKC6530 |
| --- | --- |

171.

DKC6530

| 172. | DKC6535 |
| --- | --- |

172.

DKC6535

| 173. | DKC6610 |
| --- | --- |

173.

DKC6610

| 174. | DKC6644 |
| --- | --- |

174.

DKC6644

| 175. | DKC6652 |
| --- | --- |

175.

DKC6652

| 176. | DKC6653 |
| --- | --- |

176.

DKC6653

| 177. | DKC6660 |
| --- | --- |

177.

DKC6660

| 178. | DKC6710 |
| --- | --- |

178.

DKC6710

| 179. | DKC6749 |
| --- | --- |

179.

DKC6749

| 180. | DKC6810 |
| --- | --- |

180.

DKC6810

| 181. | DKC6818 |
| --- | --- |

181.

DKC6818

| 182. | DKC6819 |
| --- | --- |

182.

DKC6819

| 183. | DKC6841 |
| --- | --- |

183.

DKC6841

| 184. | DKC6842 |
| --- | --- |

184.

DKC6842

| 185. | DKC6843 |
| --- | --- |

185.

DKC6843

| 186. | DKC6854 |
| --- | --- |

186.

DKC6854

| 187. | Dorika |
| --- | --- |

187.

Dorika

| 188. | Draft |
| --- | --- |

188.

Draft

| 189. | Dráva |
| --- | --- |

189.

Dráva

| 190. | Dumboa |
| --- | --- |

190.

Dumboa

| 191. | Duplo |
| --- | --- |

191.

Duplo

| 192. | Durali CS |
| --- | --- |

192.

Durali CS

| 193. | Dylan |
| --- | --- |

193.

Dylan

| 194. | Edistar |
| --- | --- |

194.

Edistar

| 195. | Eiffel |
| --- | --- |

195.

Eiffel

| 196. | Elixxir |
| --- | --- |

196.

Elixxir

| 197. | Ella |
| --- | --- |

197.

Ella

| 198. | Entri CS |
| --- | --- |

198.

Entri CS

| 199. | Epila |
| --- | --- |

199.

Epila

| 200. | Eric |
| --- | --- |

200.

Eric

| 201. | Erika |
| --- | --- |

201.

Erika

| 202. | ES Acuerdo |
| --- | --- |

202.

ES Acuerdo

| 203. | ES Aficion |
| --- | --- |

203.

ES Aficion

| 204. | ES Antania |
| --- | --- |

204.

ES Antania

| 205. | ES Archipel |
| --- | --- |

205.

ES Archipel

| 206. | ES Arrabal |
| --- | --- |

206.

ES Arrabal

| 207. | ES Arroyo |
| --- | --- |

207.

ES Arroyo

| 208. | ES Baila |
| --- | --- |

208.

ES Baila

| 209. | ES Balaton |
| --- | --- |

209.

ES Balaton

| 210. | ES Beguin |
| --- | --- |

210.

ES Beguin

| 211. | ES Behobie |
| --- | --- |

211.

ES Behobie

| 212. | ES Bilal |
| --- | --- |

212.

ES Bilal

| 213. | ES Bishop |
| --- | --- |

213.

ES Bishop

| 214. | ES Bocuse |
| --- | --- |

214.

ES Bocuse

| 215. | ES Borotra |
| --- | --- |

215.

ES Borotra

| 216. | ES Break |
| --- | --- |

216.

ES Break

| 217. | ES Brindis |
| --- | --- |

217.

ES Brindis

| 218. | ES Bronca |
| --- | --- |

218.

ES Bronca

| 219. | ES Bubka |
| --- | --- |

219.

ES Bubka

| 220. | ES Burkina |
| --- | --- |

220.

ES Burkina

| 221. | ES Littoral |
| --- | --- |

221.

ES Littoral

| 222. | ES Nutriplus |
| --- | --- |

222.

ES Nutriplus

| 223. | ES Paolis |
| --- | --- |

223.

ES Paolis

| 224. | Evelina |
| --- | --- |

224.

Evelina

| 225. | Evelina IT |
| --- | --- |

225.

Evelina IT

| 226. | Evolia |
| --- | --- |

226.

Evolia

| 227. | Exalto |
| --- | --- |

227.

Exalto

| 228. | Fakirus |
| --- | --- |

228.

Fakirus

| 229. | Feiri |
| --- | --- |

229.

Feiri

| 230. | Felike |
| --- | --- |

230.

Felike

| 231. | Ferouz |
| --- | --- |

231.

Ferouz

| 232. | Figueras |
| --- | --- |

232.

Figueras

| 233. | Filia |
| --- | --- |

233.

Filia

| 234. | Fiorinis |
| --- | --- |

234.

Fiorinis

| 235. | FMB0232 |
| --- | --- |

235.

FMB0232

| 236. | Foxtro |
| --- | --- |

236.

Foxtro

| 237. | Frontal |
| --- | --- |

237.

Frontal

| 238. | Funni |
| --- | --- |

238.

Funni

| 239. | Furio Sumo |
| --- | --- |

239.

Furio Sumo

| 240. | Fusion |
| --- | --- |

240.

Fusion

| 241. | Galeon |
| --- | --- |

241.

Galeon

| 242. | Galgacorn |
| --- | --- |

242.

Galgacorn

| 243. | Gallego |
| --- | --- |

243.

Gallego

| 244. | Garabi CS |
| --- | --- |

244.

Garabi CS

| 245. | Garonis Waxy |
| --- | --- |

245.

Garonis Waxy

| 246. | Gavilan |
| --- | --- |

246.

Gavilan

| 247. | Gazda MTC |
| --- | --- |

247.

Gazda MTC

| 248. | Geyser |
| --- | --- |

248.

Geyser

| 249. | Gibsi |
| --- | --- |

249.

Gibsi

| 250. | Goldaffe |
| --- | --- |

250.

Goldaffe

| 251. | Goldalbi |
| --- | --- |

251.

Goldalbi

| 252. | Goldalex |
| --- | --- |

252.

Goldalex

| 253. | Goldami |
| --- | --- |

253.

Goldami

| 254. | Goldandy |
| --- | --- |

254.

Goldandy

| 255. | Goldarielle |
| --- | --- |

255.

Goldarielle

| 256. | Goldblue |
| --- | --- |

256.

Goldblue

| 257. | Goldbrando |
| --- | --- |

257.

Goldbrando

| 258. | Goldbull |
| --- | --- |

258.

Goldbull

| 259. | Goldelfia |
| --- | --- |

259.

Goldelfia

| 260. | Goldenver |
| --- | --- |

260.

Goldenver

| 261. | Goldexel |
| --- | --- |

261.

Goldexel

| 262. | Goldextra |
| --- | --- |

262.

Goldextra

| 263. | Goldfaber |
| --- | --- |

263.

Goldfaber

| 264. | Goldfalcon |
| --- | --- |

264.

Goldfalcon

| 265. | Goldfast |
| --- | --- |

265.

Goldfast

| 266. | Goldfenix |
| --- | --- |

266.

Goldfenix

| 267. | Goldfert |
| --- | --- |

267.

Goldfert

| 268. | Goldfinger |
| --- | --- |

268.

Goldfinger

| 269. | Goldflash |
| --- | --- |

269.

Goldflash

| 270. | Goldflorence |
| --- | --- |

270.

Goldflorence

| 271. | Goldfrank |
| --- | --- |

271.

Goldfrank

| 272. | Goldiego |
| --- | --- |

272.

Goldiego

| 273. | Goldimax |
| --- | --- |

273.

Goldimax

| 274. | Goldinter |
| --- | --- |

274.

Goldinter

| 275. | Goldistal |
| --- | --- |

275.

Goldistal

| 276. | Goldixos |
| --- | --- |

276.

Goldixos

| 277. | Goldjane |
| --- | --- |

277.

Goldjane

| 278. | Goldjulia |
| --- | --- |

278.

Goldjulia

| 279. | Goldkim |
| --- | --- |

279.

Goldkim

| 280. | Goldkiwi |
| --- | --- |

280.

Goldkiwi

| 281. | Goldland |
| --- | --- |

281.

Goldland

| 282. | Goldlord |
| --- | --- |

282.

Goldlord

| 283. | Goldman |
| --- | --- |

283.

Goldman

| 284. | Goldmarian |
| --- | --- |

284.

Goldmarian

| 285. | Goldmatrix |
| --- | --- |

285.

Goldmatrix

| 286. | Goldmaxim |
| --- | --- |

286.

Goldmaxim

| 287. | Goldmedal |
| --- | --- |

287.

Goldmedal

| 288. | Goldmichel |
| --- | --- |

288.

Goldmichel

| 289. | Goldmistral |
| --- | --- |

289.

Goldmistral

| 290. | Goldolivia |
| --- | --- |

290.

Goldolivia

| 291. | Goldorac |
| --- | --- |

291.

Goldorac

| 292. | Goldpatrick |
| --- | --- |

292.

Goldpatrick

| 293. | Goldplus |
| --- | --- |

293.

Goldplus

| 294. | Goldpollen |
| --- | --- |

294.

Goldpollen

| 295. | Goldposter |
| --- | --- |

295.

Goldposter

| 296. | Goldragon |
| --- | --- |

296.

Goldragon

| 297. | Goldrailer |
| --- | --- |

297.

Goldrailer

| 298. | Goldrocky |
| --- | --- |

298.

Goldrocky

| 299. | Goldsander |
| --- | --- |

299.

Goldsander

| 300. | Goldsix |
| --- | --- |

300.

Goldsix

| 301. | Goldstorm |
| --- | --- |

301.

Goldstorm

| 302. | Goldtom |
| --- | --- |

302.

Goldtom

| 303. | Goldweb |
| --- | --- |

303.

Goldweb

| 304. | Goldwest |
| --- | --- |

304.

Goldwest

| 305. | Goldwin |
| --- | --- |

305.

Goldwin

| 306. | Goldyork |
| --- | --- |

306.

Goldyork

| 307. | Góré |
| --- | --- |

307.

Góré

| 308. | Grecale |
| --- | --- |

308.

Grecale

| 309. | Grip |
| --- | --- |

309.

Grip

| 310. | Gruni CS |
| --- | --- |

310.

Gruni CS

| 311. | Guadalquivir |
| --- | --- |

311.

Guadalquivir

| 312. | Gutwein 2553 |
| --- | --- |

312.

Gutwein 2553

| 313. | Gutwein 2605 |
| --- | --- |

313.

Gutwein 2605

| 314. | Hajnal |
| --- | --- |

314.

Hajnal

| 315. | Helen |
| --- | --- |

315.

Helen

| 316. | Horus |
| --- | --- |

316.

Horus

| 317. | Horus CL |
| --- | --- |

317.

Horus CL

| 318. | Hunor |
| --- | --- |

318.

Hunor

| 319. | Hypnos CL |
| --- | --- |

319.

Hypnos CL

| 320. | Hypnos |
| --- | --- |

320.

Hypnos

| 321. | Ida MTC |
| --- | --- |

321.

Ida MTC

| 322. | Inka |
| --- | --- |

322.

Inka

| 323. | Iseran |
| --- | --- |

323.

Iseran

| 324. | ISH402 |
| --- | --- |

324.

ISH402

| 325. | ISH601 |
| --- | --- |

325.

ISH601

| 326. | Izabella |
| --- | --- |

326.

Izabella

| 327. | Jázmin |
| --- | --- |

327.

Jázmin

| 328. | Jazzi CS |
| --- | --- |

328.

Jazzi CS

| 329. | Jennifer |
| --- | --- |

329.

Jennifer

| 330. | Jorale |
| --- | --- |

330.

Jorale

| 331. | Jouvence |
| --- | --- |

331.

Jouvence

| 332. | Joyyo |
| --- | --- |

332.

Joyyo

| 333. | Jozefina |
| --- | --- |

333.

Jozefina

| 334. | Jumper |
| --- | --- |

334.

Jumper

| 335. | Kabey |
| --- | --- |

335.

Kabey

| 336. | Kabir |
| --- | --- |

336.

Kabir

| 337. | Kabos |
| --- | --- |

337.

Kabos

| 338. | Kámasil |
| --- | --- |

338.

Kámasil

| 339. | Kamil |
| --- | --- |

339.

Kamil

| 340. | Kamilla |
| --- | --- |

340.

Kamilla

| 341. | Kandoo |
| --- | --- |

341.

Kandoo

| 342. | Karate |
| --- | --- |

342.

Karate

| 343. | Karedas |
| --- | --- |

343.

Karedas

| 344. | Karen |
| --- | --- |

344.

Karen

| 345. | Karmental |
| --- | --- |

345.

Karmental

| 346. | Karolina |
| --- | --- |

346.

Karolina

| 347. | Karrier |
| --- | --- |

347.

Karrier

| 348. | Kelving |
| --- | --- |

348.

Kelving

| 349. | Kemer |
| --- | --- |

349.

Kemer

| 350. | Kent |
| --- | --- |

350.

Kent

| 351. | Keplero |
| --- | --- |

351.

Keplero

| 352. | Kermess |
| --- | --- |

352.

Kermess

| 353. | Kincs |
| --- | --- |

353.

Kincs

| 354. | Kiskun 449 |
| --- | --- |

354.

Kiskun 449

| 355. | Kiskun 4532 |
| --- | --- |

355.

Kiskun 4532

| 356. | Kiskun DC 4325 |
| --- | --- |

356.

Kiskun DC 4325

| 357. | Kiskun DC 4430 |
| --- | --- |

357.

Kiskun DC 4430

| 358. | Kiskun DC 4468 |
| --- | --- |

358.

Kiskun DC 4468

| 359. | Kiskun Nora |
| --- | --- |

359.

Kiskun Nora

| 360. | Kiskun SC 297 |
| --- | --- |

360.

Kiskun SC 297

| 361. | Kiskun SC 398 |
| --- | --- |

361.

Kiskun SC 398

| 362. | Kiskun SC 4390 |
| --- | --- |

362.

Kiskun SC 4390

| 363. | Kiskun SC 4444 |
| --- | --- |

363.

Kiskun SC 4444

| 364. | Kiskun SC 4451 |
| --- | --- |

364.

Kiskun SC 4451

| 365. | Kiskun SC 4517 |
| --- | --- |

365.

Kiskun SC 4517

| 366. | Kiskun TC 351 |
| --- | --- |

366.

Kiskun TC 351

| 367. | Kiskun TC 380 |
| --- | --- |

367.

Kiskun TC 380

| 368. | Kiskun TC 4255 |
| --- | --- |

368.

Kiskun TC 4255

| 369. | Kiskun TC 4361 |
| --- | --- |

369.

Kiskun TC 4361

| 370. | Kiskun TC 4371 |
| --- | --- |

370.

Kiskun TC 4371

| 371. | Kiskun TC 4394 |
| --- | --- |

371.

Kiskun TC 4394

| 372. | Kiskun TC 4454 |
| --- | --- |

372.

Kiskun TC 4454

| 373. | Kiskun TC 4487 |
| --- | --- |

373.

Kiskun TC 4487

| 374. | Kiskun TC 4515 |
| --- | --- |

374.

Kiskun TC 4515

| 375. | Kismet |
| --- | --- |

375.

Kismet

| 376. | Kitty |
| --- | --- |

376.

Kitty

| 377. | Klaxon |
| --- | --- |

377.

Klaxon

| 378. | Klimt |
| --- | --- |

378.

Klimt

| 379. | Kodipack |
| --- | --- |

379.

Kodipack

| 380. | Kompakt |
| --- | --- |

380.

Kompakt

| 381. | Konsol |
| --- | --- |

381.

Konsol

| 382. | Korlitia |
| --- | --- |

382.

Korlitia

| 383. | Kosha |
| --- | --- |

383.

Kosha

| 384. | Kratere |
| --- | --- |

384.

Kratere

| 385. | Kristallo |
| --- | --- |

385.

Kristallo

| 386. | Krokus |
| --- | --- |

386.

Krokus

| 387. | Kuadro |
| --- | --- |

387.

Kuadro

| 388. | Kubrick |
| --- | --- |

388.

Kubrick

| 389. | Kudos |
| --- | --- |

389.

Kudos

| 390. | Kumin |
| --- | --- |

390.

Kumin

| 391. | Kursus |
| --- | --- |

391.

Kursus

| 392. | Kuxxoa |
| --- | --- |

392.

Kuxxoa

| 393. | KWS 2376 |
| --- | --- |

393.

KWS 2376

| 394. | KWS 379 |
| --- | --- |

394.

KWS 379

| 395. | KWS 459 |
| --- | --- |

395.

KWS 459

| 396. | KWS 474 |
| --- | --- |

396.

KWS 474

| 397. | KWS0551 |
| --- | --- |

397.

KWS0551

| 398. | KWS1393 |
| --- | --- |

398.

KWS1393

| 399. | KWS1394 |
| --- | --- |

399.

KWS1394

| 400. | KWS1398 |
| --- | --- |

400.

KWS1398

| 401. | Lacasta |
| --- | --- |

401.

Lacasta

| 402. | Larigal |
| --- | --- |

402.

Larigal

| 403. | Lazaro |
| --- | --- |

403.

Lazaro

| 404. | Ledina |
| --- | --- |

404.

Ledina

| 405. | Leila |
| --- | --- |

405.

Leila

| 406. | Leopard |
| --- | --- |

406.

Leopard

| 407. | LG 24.47 waxy |
| --- | --- |

407.

LG 24.47 waxy

| 408. | LG 2470 |
| --- | --- |

408.

LG 2470

| 409. | LG 2481 |
| --- | --- |

409.

LG 2481

| 410. | LG 2533 |
| --- | --- |

410.

LG 2533

| 411. | LG 3362 |
| --- | --- |

411.

LG 3362

| 412. | LG 34.57 |
| --- | --- |

412.

LG 34.57

| 413. | LG3330 |
| --- | --- |

413.

LG3330

| 414. | LG3409 |
| --- | --- |

414.

LG3409

| 415. | LG3440 |
| --- | --- |

415.

LG3440

| 416. | LG3442 |
| --- | --- |

416.

LG3442

| 417. | LG3443 |
| --- | --- |

417.

LG3443

| 418. | LG3458 |
| --- | --- |

418.

LG3458

| 419. | LG3472 |
| --- | --- |

419.

LG3472

| 420. | LG3520 |
| --- | --- |

420.

LG3520

| 421. | LG3531 |
| --- | --- |

421.

LG3531

| 422. | LG3562 |
| --- | --- |

422.

LG3562

| 423. | LG3691 |
| --- | --- |

423.

LG3691

| 424. | LG3715 |
| --- | --- |

424.

LG3715

| 425. | Limasil |
| --- | --- |

425.

Limasil

| 426. | Liza |
| --- | --- |

426.

Liza

| 427. | Loxxam |
| --- | --- |

427.

Loxxam

| 428. | Lucero |
| --- | --- |

428.

Lucero

| 429. | Luciana |
| --- | --- |

429.

Luciana

| 430. | Ludovo |
| --- | --- |

430.

Ludovo

| 431. | Lugano |
| --- | --- |

431.

Lugano

| 432. | Mahawax |
| --- | --- |

432.

Mahawax

| 433. | Mahora |
| --- | --- |

433.

Mahora

| 434. | Maibi |
| --- | --- |

434.

Maibi

| 435. | Majeste |
| --- | --- |

435.

Majeste

| 436. | Manolo |
| --- | --- |

436.

Manolo

| 437. | Maraton |
| --- | --- |

437.

Maraton

| 438. | Marina |
| --- | --- |

438.

Marina

| 439. | Mars |
| --- | --- |

439.

Mars

| 440. | Martinic |
| --- | --- |

440.

Martinic

| 441. | Marusia |
| --- | --- |

441.

Marusia

| 442. | Mastri CS |
| --- | --- |

442.

Mastri CS

| 443. | Mátra |
| --- | --- |

443.

Mátra

| 444. | Maxima |
| --- | --- |

444.

Maxima

| 445. | Maximmo |
| --- | --- |

445.

Maximmo

| 446. | Maxxis |
| --- | --- |

446.

Maxxis

| 447. | Medor |
| --- | --- |

447.

Medor

| 448. | Mehari |
| --- | --- |

448.

Mehari

| 449. | Meknes |
| --- | --- |

449.

Meknes

| 450. | Melinda |
| --- | --- |

450.

Melinda

| 451. | Mellor |
| --- | --- |

451.

Mellor

| 452. | Melodis |
| --- | --- |

452.

Melodis

| 453. | Meridien |
| --- | --- |

453.

Meridien

| 454. | Micastar |
| --- | --- |

454.

Micastar

| 455. | Mitic |
| --- | --- |

455.

Mitic

| 456. | Monrovia |
| --- | --- |

456.

Monrovia

| 457. | Monsone |
| --- | --- |

457.

Monsone

| 458. | Montello |
| --- | --- |

458.

Montello

| 459. | Montoni |
| --- | --- |

459.

Montoni

| 460. | Mucho |
| --- | --- |

460.

Mucho

| 461. | Murcia |
| --- | --- |

461.

Murcia

| 462. | Mv 342 |
| --- | --- |

462.

Mv 342

| 463. | Mv 355 DMSC |
| --- | --- |

463.

Mv 355 DMSC

| 464. | Mv 437 |
| --- | --- |

464.

Mv 437

| 465. | Mv 444 |
| --- | --- |

465.

Mv 444

| 466. | Mv 500 |
| --- | --- |

466.

Mv 500

| 467. | Mv Majoros |
| --- | --- |

467.

Mv Majoros

| 468. | Mv MTC 448 |
| --- | --- |

468.

Mv MTC 448

| 469. | Mv TC 434 |
| --- | --- |

469.

Mv TC 434

| 470. | Mv TC 514 |
| --- | --- |

470.

Mv TC 514

| 471. | MvNK 333 |
| --- | --- |

471.

MvNK 333

| 472. | Nasdac |
| --- | --- |

472.

Nasdac

| 473. | Nauwax |
| --- | --- |

473.

Nauwax

| 474. | NC 4563 |
| --- | --- |

474.

NC 4563

| 475. | NC5500 |
| --- | --- |

475.

NC5500

| 476. | Nessi CS |
| --- | --- |

476.

Nessi CS

| 477. | Netto |
| --- | --- |

477.

Netto

| 478. | NK Cryso |
| --- | --- |

478.

NK Cryso

| 479. | NK Pilaro |
| --- | --- |

479.

NK Pilaro

| 480. | NK Sycora |
| --- | --- |

480.

NK Sycora

| 481. | NK Thermo |
| --- | --- |

481.

NK Thermo

| 482. | NK Turtop |
| --- | --- |

482.

NK Turtop

| 483. | NKArma |
| --- | --- |

483.

NKArma

| 484. | NKAtria |
| --- | --- |

484.

NKAtria

| 485. | NKFactor |
| --- | --- |

485.

NKFactor

| 486. | NKFox |
| --- | --- |

486.

NKFox

| 487. | NKNakor |
| --- | --- |

487.

NKNakor

| 488. | NKStep |
| --- | --- |

488.

NKStep

| 489. | NKTago |
| --- | --- |

489.

NKTago

| 490. | NKTerra |
| --- | --- |

490.

NKTerra

| 491. | Noemi |
| --- | --- |

491.

Noemi

| 492. | Norma S.C. |
| --- | --- |

492.

Norma S.C.

| 493. | Novara |
| --- | --- |

493.

Novara

| 494. | Novello |
| --- | --- |

494.

Novello

| 495. | Novistar |
| --- | --- |

495.

Novistar

| 496. | Nóra |
| --- | --- |

496.

Nóra

| 497. | NX 5206 |
| --- | --- |

497.

NX 5206

| 498. | Oktan |
| --- | --- |

498.

Oktan

| 499. | Olivia |
| --- | --- |

499.

Olivia

| 500. | Omár |
| --- | --- |

500.

Omár

| 501. | Ortensia |
| --- | --- |

501.

Ortensia

| 502. | Ortowax |
| --- | --- |

502.

Ortowax

| 503. | Pacal |
| --- | --- |

503.

Pacal

| 504. | Palomis |
| --- | --- |

504.

Palomis

| 505. | Pardi |
| --- | --- |

505.

Pardi

| 506. | Paulinis |
| --- | --- |

506.

Paulinis

| 507. | Petunio |
| --- | --- |

507.

Petunio

| 508. | Piroska |
| --- | --- |

508.

Piroska

| 509. | Pixxia |
| --- | --- |

509.

Pixxia

| 510. | Poem |
| --- | --- |

510.

Poem

| 511. | Poncho |
| --- | --- |

511.

Poncho

| 512. | Posadas |
| --- | --- |

512.

Posadas

| 513. | Potenza |
| --- | --- |

513.

Potenza

| 514. | Poxxim |
| --- | --- |

514.

Poxxim

| 515. | PR31G66 |
| --- | --- |

515.

PR31G66

| 516. | PR31K18 |
| --- | --- |

516.

PR31K18

| 517. | PR31N27 |
| --- | --- |

517.

PR31N27

| 518. | PR31Y43 |
| --- | --- |

518.

PR31Y43

| 519. | PR32B10 |
| --- | --- |

519.

PR32B10

| 520. | PR32B33 |
| --- | --- |

520.

PR32B33

| 521. | PR32B56 |
| --- | --- |

521.

PR32B56

| 522. | PR32D12 |
| --- | --- |

522.

PR32D12

| 523. | PR32D99 |
| --- | --- |

523.

PR32D99

| 524. | PR32F27 |
| --- | --- |

524.

PR32F27

| 525. | PR32F89 |
| --- | --- |

525.

PR32F89

| 526. | PR32H21 |
| --- | --- |

526.

PR32H21

| 527. | PR32H57 |
| --- | --- |

527.

PR32H57

| 528. | PR32H58 |
| --- | --- |

528.

PR32H58

| 529. | PR32K22 |
| --- | --- |

529.

PR32K22

| 530. | PR32T78 |
| --- | --- |

530.

PR32T78

| 531. | PR32W86 |
| --- | --- |

531.

PR32W86

| 532. | PR33A46 |
| --- | --- |

532.

PR33A46

| 533. | PR33A84 |
| --- | --- |

533.

PR33A84

| 534. | PR33D31 |
| --- | --- |

534.

PR33D31

| 535. | PR33H05 |
| --- | --- |

535.

PR33H05

| 536. | PR33J58 |
| --- | --- |

536.

PR33J58

| 537. | PR33M54 |
| --- | --- |

537.

PR33M54

| 538. | PR33N09 |
| --- | --- |

538.

PR33N09

| 539. | PR33P71 |
| --- | --- |

539.

PR33P71

| 540. | PR33R77 |
| --- | --- |

540.

PR33R77

| 541. | PR33V15 |
| --- | --- |

541.

PR33V15

| 542. | PR34B19 |
| --- | --- |

542.

PR34B19

| 543. | PR34B28 |
| --- | --- |

543.

PR34B28

| 544. | PR34B39 |
| --- | --- |

544.

PR34B39

| 545. | PR34B97 |
| --- | --- |

545.

PR34B97

| 546. | PR34D71 |
| --- | --- |

546.

PR34D71

| 547. | PR34G07 |
| --- | --- |

547.

PR34G07

| 548. | PR34G13 |
| --- | --- |

548.

PR34G13

| 549. | PR34G84 |
| --- | --- |

549.

PR34G84

| 550. | PR34G86 |
| --- | --- |

550.

PR34G86

| 551. | PR34H31 |
| --- | --- |

551.

PR34H31

| 552. | PR34K49 |
| --- | --- |

552.

PR34K49

| 553. | PR34M94 |
| --- | --- |

553.

PR34M94

| 554. | PR34N16 |
| --- | --- |

554.

PR34N16

| 555. | PR34N43 |
| --- | --- |

555.

PR34N43

| 556. | PR34N84 |
| --- | --- |

556.

PR34N84

| 557. | PR34P93 |
| --- | --- |

557.

PR34P93

| 558. | PR34W47 |
| --- | --- |

558.

PR34W47

| 559. | PR35D28 |
| --- | --- |

559.

PR35D28

| 560. | PR35M39 |
| --- | --- |

560.

PR35M39

| 561. | PR35P21 |
| --- | --- |

561.

PR35P21

| 562. | PR35R57 |
| --- | --- |

562.

PR35R57

| 563. | PR35T92 |
| --- | --- |

563.

PR35T92

| 564. | PR35Y54 |
| --- | --- |

564.

PR35Y54

| 565. | PR35Y65 |
| --- | --- |

565.

PR35Y65

| 566. | PR36B06 |
| --- | --- |

566.

PR36B06

| 567. | PR36D75 |
| --- | --- |

567.

PR36D75

| 568. | PR36H92 |
| --- | --- |

568.

PR36H92

| 569. | PR36K20 |
| --- | --- |

569.

PR36K20

| 570. | PR36K67 |
| --- | --- |

570.

PR36K67

| 571. | PR36N70 |
| --- | --- |

571.

PR36N70

| 572. | PR36P85 |
| --- | --- |

572.

PR36P85

| 573. | PR36R10 |
| --- | --- |

573.

PR36R10

| 574. | PR36T58 |
| --- | --- |

574.

PR36T58

| 575. | PR37B04 |
| --- | --- |

575.

PR37B04

| 576. | PR37K55 |
| --- | --- |

576.

PR37K55

| 577. | PR37K85 |
| --- | --- |

577.

PR37K85

| 578. | PR37M81 |
| --- | --- |

578.

PR37M81

| 579. | PR37M81 IT |
| --- | --- |

579.

PR37M81 IT

| 580. | PR38B85 |
| --- | --- |

580.

PR38B85

| 581. | PR38T27 |
| --- | --- |

581.

PR38T27

| 582. | PR39F04 |
| --- | --- |

582.

PR39F04

| 583. | PR39T99 |
| --- | --- |

583.

PR39T99

| 584. | PR39V62 |
| --- | --- |

584.

PR39V62

| 585. | Prisca |
| --- | --- |

585.

Prisca

| 586. | Prodis |
| --- | --- |

586.

Prodis

| 587. | Profeta |
| --- | --- |

587.

Profeta

| 588. | Profistar |
| --- | --- |

588.

Profistar

| 589. | Promi |
| --- | --- |

589.

Promi

| 590. | Puccini CS |
| --- | --- |

590.

Puccini CS

| 591. | Puli |
| --- | --- |

591.

Puli

| 592. | Quintal |
| --- | --- |

592.

Quintal

| 593. | Ranja |
| --- | --- |

593.

Ranja

| 594. | Rasa |
| --- | --- |

594.

Rasa

| 595. | Rastto |
| --- | --- |

595.

Rastto

| 596. | Ravel |
| --- | --- |

596.

Ravel

| 597. | Ravistar |
| --- | --- |

597.

Ravistar

| 598. | Raxxia |
| --- | --- |

598.

Raxxia

| 599. | Readi |
| --- | --- |

599.

Readi

| 600. | Redel |
| --- | --- |

600.

Redel

| 601. | Rekord |
| --- | --- |

601.

Rekord

| 602. | Reporter |
| --- | --- |

602.

Reporter

| 603. | Riglos |
| --- | --- |

603.

Riglos

| 604. | Rixxer |
| --- | --- |

604.

Rixxer

| 605. | RK14 |
| --- | --- |

605.

RK14

| 606. | RK25 |
| --- | --- |

606.

RK25

| 607. | RK36 |
| --- | --- |

607.

RK36

| 608. | Roano |
| --- | --- |

608.

Roano

| 609. | Rodellar |
| --- | --- |

609.

Rodellar

| 610. | Rona |
| --- | --- |

610.

Rona

| 611. | Rosery |
| --- | --- |

611.

Rosery

| 612. | Sabia |
| --- | --- |

612.

Sabia

| 613. | Saeta |
| --- | --- |

613.

Saeta

| 614. | San Luis |
| --- | --- |

614.

San Luis

| 615. | Sancia |
| --- | --- |

615.

Sancia

| 616. | Sangria |
| --- | --- |

616.

Sangria

| 617. | Sanmiguel |
| --- | --- |

617.

Sanmiguel

| 618. | Sardane |
| --- | --- |

618.

Sardane

| 619. | Scaila |
| --- | --- |

619.

Scaila

| 620. | Seba |
| --- | --- |

620.

Seba

| 621. | Seoul |
| --- | --- |

621.

Seoul

| 622. | Sephora |
| --- | --- |

622.

Sephora

| 623. | Serina |
| --- | --- |

623.

Serina

| 624. | Shiva |
| --- | --- |

624.

Shiva

| 625. | Sidonis |
| --- | --- |

625.

Sidonis

| 626. | Silagro |
| --- | --- |

626.

Silagro

| 627. | Silóma |
| --- | --- |

627.

Silóma

| 628. | Simbali |
| --- | --- |

628.

Simbali

| 629. | Sinatra |
| --- | --- |

629.

Sinatra

| 630. | Sixtina |
| --- | --- |

630.

Sixtina

| 631. | Sopronis |
| --- | --- |

631.

Sopronis

| 632. | Soraya |
| --- | --- |

632.

Soraya

| 633. | Sperlona |
| --- | --- |

633.

Sperlona

| 634. | Spinoza |
| --- | --- |

634.

Spinoza

| 635. | Squadra |
| --- | --- |

635.

Squadra

| 636. | Status |
| --- | --- |

636.

Status

| 637. | Stira |
| --- | --- |

637.

Stira

| 638. | Stradi |
| --- | --- |

638.

Stradi

| 639. | Stratos |
| --- | --- |

639.

Stratos

| 640. | SUM 0241 |
| --- | --- |

640.

SUM 0241

| 641. | SUM 0246 |
| --- | --- |

641.

SUM 0246

| 642. | SUM 330 |
| --- | --- |

642.

SUM 330

| 643. | SUM 420 |
| --- | --- |

643.

SUM 420

| 644. | SUM 490 |
| --- | --- |

644.

SUM 490

| 645. | Szandra |
| --- | --- |

645.

Szandra

| 646. | Szarvasi DC 310 S |
| --- | --- |

646.

Szarvasi DC 310 S

| 647. | Szarvasi édes szárú |
| --- | --- |

647.

Szarvasi édes szárú

| 648. | Szegedi 331 |
| --- | --- |

648.

Szegedi 331

| 649. | Szegedi 455 |
| --- | --- |

649.

Szegedi 455

| 650. | Szegedi 462 |
| --- | --- |

650.

Szegedi 462

| 651. | Szegedi 470 |
| --- | --- |

651.

Szegedi 470

| 652. | Szegedi DC 488 |
| --- | --- |

652.

Szegedi DC 488

| 653. | Szegedi SC 463 |
| --- | --- |

653.

Szegedi SC 463

| 654. | Szegedi TC 358 |
| --- | --- |

654.

Szegedi TC 358

| 655. | Szegedi TC 367 |
| --- | --- |

655.

Szegedi TC 367

| 656. | Szegedi TC 377 |
| --- | --- |

656.

Szegedi TC 377

| 657. | Szegedi TC 465 |
| --- | --- |

657.

Szegedi TC 465

| 658. | Szegedi TC 513 |
| --- | --- |

658.

Szegedi TC 513

| 659. | Szentesi SC 623 |
| --- | --- |

659.

Szentesi SC 623

| 660. | Szentesi TC 390 S |
| --- | --- |

660.

Szentesi TC 390 S

| 661. | Szilvia |
| --- | --- |

661.

Szilvia

| 662. | Tacca |
| --- | --- |

662.

Tacca

| 663. | Tajo |
| --- | --- |

663.

Tajo

| 664. | Talung |
| --- | --- |

664.

Talung

| 665. | Tamara |
| --- | --- |

665.

Tamara

| 666. | Tanjuska |
| --- | --- |

666.

Tanjuska

| 667. | Tavasz |
| --- | --- |

667.

Tavasz

| 668. | Tékila |
| --- | --- |

668.

Tékila

| 669. | Texxud |
| --- | --- |

669.

Texxud

| 670. | Tikal |
| --- | --- |

670.

Tikal

| 671. | Tilda |
| --- | --- |

671.

Tilda

| 672. | Tina |
| --- | --- |

672.

Tina

| 673. | Tisza |
| --- | --- |

673.

Tisza

| 674. | Titlis |
| --- | --- |

674.

Titlis

| 675. | Tixxus |
| --- | --- |

675.

Tixxus

| 676. | Tizona |
| --- | --- |

676.

Tizona

| 677. | Tonachi |
| --- | --- |

677.

Tonachi

| 678. | Tornado |
| --- | --- |

678.

Tornado

| 679. | Toxxol |
| --- | --- |

679.

Toxxol

| 680. | Trofeo |
| --- | --- |

680.

Trofeo

| 681. | Tucson |
| --- | --- |

681.

Tucson

| 682. | Tünde |
| --- | --- |

682.

Tünde

| 683. | Türkiz |
| --- | --- |

683.

Türkiz

| 684. | Tuxxeo |
| --- | --- |

684.

Tuxxeo

| 685. | Tyrexx |
| --- | --- |

685.

Tyrexx

| 686. | Valika |
| --- | --- |

686.

Valika

| 687. | Vanda |
| --- | --- |

687.

Vanda

| 688. | Varenne |
| --- | --- |

688.

Varenne

| 689. | Vasilica |
| --- | --- |

689.

Vasilica

| 690. | Vegale |
| --- | --- |

690.

Vegale

| 691. | Velin |
| --- | --- |

691.

Velin

| 692. | Venici |
| --- | --- |

692.

Venici

| 693. | Vénusz |
| --- | --- |

693.

Vénusz

| 694. | Veracruz |
| --- | --- |

694.

Veracruz

| 695. | Veroni CS |
| --- | --- |

695.

Veroni CS

| 696. | Veronika |
| --- | --- |

696.

Veronika

| 697. | Viana |
| --- | --- |

697.

Viana

| 698. | Vic |
| --- | --- |

698.

Vic

| 699. | Viktoria |
| --- | --- |

699.

Viktoria

| 700. | Vilma |
| --- | --- |

700.

Vilma

| 701. | Virgi |
| --- | --- |

701.

Virgi

| 702. | Viridis |
| --- | --- |

702.

Viridis

| 703. | Virtuoz |
| --- | --- |

703.

Virtuoz

| 704. | Wendy |
| --- | --- |

704.

Wendy

| 705. | Wexxil |
| --- | --- |

705.

Wexxil

| 706. | Windi |
| --- | --- |

706.

Windi

| 707. | Wonga |
| --- | --- |

707.

Wonga

| 708. | Zeusz |
| --- | --- |

708.

Zeusz

---

| 12.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/38 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/38

---

KOMISJONI SOOVITUS,

8. mai 2006,

ühenduse sadamates seisvatel laevadel kaldalt tuleva elektri kasutamise edendamise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/339/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 211,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Novembris 2002 võttis komisjon vastu teatise Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Liidu merelaevadest lähtuva õhusaasteainete heite vähendamise strateegia kohta, (1) millega sadamavaldajatele tungivalt soovitatakse, et nad nõuaksid, ergutaksid või hõlbustaksid kaldalt tuleva elektri kasutamist sadamas seisvate laevade jaoks. |
| --- | --- |

(1)

Novembris 2002 võttis komisjon vastu teatise Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Liidu merelaevadest lähtuva õhusaasteainete heite vähendamise strateegia kohta, (1) millega sadamavaldajatele tungivalt soovitatakse, et nad nõuaksid, ergutaksid või hõlbustaksid kaldalt tuleva elektri kasutamist sadamas seisvate laevade jaoks.

| (2) | Euroopa Parlamendi 4. detsembri 2003. aasta resolutsiooniga (2) kõnealuse strateegia kohta juhiti tähelepanu sellele, et kaldalt tuleva elektri kasutamist saaks hõlbustada aruandega positiivsete näidete ning tulude ja kulude kohta. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi 4. detsembri 2003. aasta resolutsiooniga (2) kõnealuse strateegia kohta juhiti tähelepanu sellele, et kaldalt tuleva elektri kasutamist saaks hõlbustada aruandega positiivsete näidete ning tulude ja kulude kohta.

| (3) | Nõukogu 22. detsembri 2003. aasta järeldustega (3) kõnealuse strateegia kohta tõdeti, et rahvusvahelisel tasandil ei ole kõiki keskkonnaprobleeme vajalikul määral arvestatud ning eriti vajab edasist arvesse võtmist merelaevade tekitatud tahkete osakeste ning osooni ja selle lähteainete kontsentratsioon välisõhus. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu 22. detsembri 2003. aasta järeldustega (3) kõnealuse strateegia kohta tõdeti, et rahvusvahelisel tasandil ei ole kõiki keskkonnaprobleeme vajalikul määral arvestatud ning eriti vajab edasist arvesse võtmist merelaevade tekitatud tahkete osakeste ning osooni ja selle lähteainete kontsentratsioon välisõhus.

| (4) | Seoses oma teatisega programmi kohta “Puhas õhk Euroopale (CAFE): õhukvaliteedi temaatiline strateegia” (4) vaatas komisjon uuesti läbi laevadest lähtuva õhusaasteainete kontsentratsiooni välisõhus ja leidis, et eriti sadamapiirkondades on see märkimisväärne. Mõnes sadamapiirkonnas võib laevadest lähtuvate heidete tõttu olla ohtu seatud õhukvaliteedi normide saavutamine. |
| --- | --- |

(4)

Seoses oma teatisega programmi kohta “Puhas õhk Euroopale (CAFE): õhukvaliteedi temaatiline strateegia” (4) vaatas komisjon uuesti läbi laevadest lähtuva õhusaasteainete kontsentratsiooni välisõhus ja leidis, et eriti sadamapiirkondades on see märkimisväärne. Mõnes sadamapiirkonnas võib laevadest lähtuvate heidete tõttu olla ohtu seatud õhukvaliteedi normide saavutamine.

| (5) | CAFE-programmi jooksul tõdeti, et laevadest lähtuvate heidete vähendamine on võrreldes muudes valdkondades võetavate edasiste meetmetega üha tasuvam. Sadamas seisvate laevade saasteainete heiteid saab vähendada vaid laevamootorite ja heitgaaside osas võetavate meetmete või kaldalt tuleva elektri kasutamisega. |
| --- | --- |

(5)

CAFE-programmi jooksul tõdeti, et laevadest lähtuvate heidete vähendamine on võrreldes muudes valdkondades võetavate edasiste meetmetega üha tasuvam. Sadamas seisvate laevade saasteainete heiteid saab vähendada vaid laevamootorite ja heitgaaside osas võetavate meetmete või kaldalt tuleva elektri kasutamisega.

| (6) | Laevamootorite heitkoguseid reguleeritakse rahvusvahelisel tasandil Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) normidega. Ühenduse sadamate õhukvaliteedi probleemide lahendamiseks ei ole kõnealuste normide edasiarendamine olnud piisav. |
| --- | --- |

(6)

Laevamootorite heitkoguseid reguleeritakse rahvusvahelisel tasandil Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) normidega. Ühenduse sadamate õhukvaliteedi probleemide lahendamiseks ei ole kõnealuste normide edasiarendamine olnud piisav.

| (7) | Nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/32/EÜ (mis käsitleb väävlisisalduse vähendamist teatavates vedelkütustes ja millega muudetakse direktiivi 93/12/EMÜ) (5) artikliga 4b vabastatakse laevad, mille kõik mootorid lülitatakse sadamates seistes välja ja milles kasutatakse kaldalt tulevat elektrit, nõudest kasutada 0,1-protsendilise väävlisisaldusega laevakütust. |
| --- | --- |

(7)

Nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/32/EÜ (mis käsitleb väävlisisalduse vähendamist teatavates vedelkütustes ja millega muudetakse direktiivi 93/12/EMÜ) (5) artikliga 4b vabastatakse laevad, mille kõik mootorid lülitatakse sadamates seistes välja ja milles kasutatakse kaldalt tulevat elektrit, nõudest kasutada 0,1-protsendilise väävlisisaldusega laevakütust.

| (8) | Nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiiviga 2003/96/EÜ (millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik) (6) lubatakse liikmesriikidel teatavatel tingimustel kohaldada elektrienergia maksustamise täielikku või osalist vabastamist või vähendamist, |
| --- | --- |

(8)

Nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiiviga 2003/96/EÜ (millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik) (6) lubatakse liikmesriikidel teatavatel tingimustel kohaldada elektrienergia maksustamise täielikku või osalist vabastamist või vähendamist,

SOOVITAB JÄRGMIST:

| 1. | Liikmesriigid peaksid arvesse võtma kaldalt tuleva elektri kasutamist sadamates seisvate laevade jaoks, eriti sadamates, kus õhusaaste piirnormid on ületatud või kus avalikkus on väljendanud pahameelt kõrge mürataseme pärast, eriti elamupiirkondade lähedal asuvates sadamates. |
| --- | --- |

1.

Liikmesriigid peaksid arvesse võtma kaldalt tuleva elektri kasutamist sadamates seisvate laevade jaoks, eriti sadamates, kus õhusaaste piirnormid on ületatud või kus avalikkus on väljendanud pahameelt kõrge mürataseme pärast, eriti elamupiirkondade lähedal asuvates sadamates.

| 2. | Liikmesriigid peaksid arvestama lisas ette nähtud juhiseid eri laevaliikide, liinide ja sadamate jaoks, et vähendada heiteid kaldalt tuleva elektri kulutasuvuse ja tegeliku kasutusega. Siiski tuleks keskkonnatulusid ja kulutasuvust hinnata iga juhtumi puhul eraldi. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid peaksid arvestama lisas ette nähtud juhiseid eri laevaliikide, liinide ja sadamate jaoks, et vähendada heiteid kaldalt tuleva elektri kulutasuvuse ja tegeliku kasutusega. Siiski tuleks keskkonnatulusid ja kulutasuvust hinnata iga juhtumi puhul eraldi.

| 3. | Liikmesriigid peaksid töötama Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni juures (IMO) rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni (MARPOLi konventsioon) käimasoleva läbivaatamise raames selles suunas, et pooleliolevat tööd arvesse võttes edendada kaldalt tuleva elektriühenduse arendamise ühtlustatud rahvusvahelisi norme. |
| --- | --- |

3.

Liikmesriigid peaksid töötama Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni juures (IMO) rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni (MARPOLi konventsioon) käimasoleva läbivaatamise raames selles suunas, et pooleliolevat tööd arvesse võttes edendada kaldalt tuleva elektriühenduse arendamise ühtlustatud rahvusvahelisi norme.

| 4. | Liikmesriigid peaksid ühenduse õigusaktides ette nähtud võimalusi ära kasutades kaaluma laevandusettevõtjatele majanduslike stiimulite pakkumist, et nad kasutaksid laevades kaldalt tulevat elektrit. |
| --- | --- |

4.

Liikmesriigid peaksid ühenduse õigusaktides ette nähtud võimalusi ära kasutades kaaluma laevandusettevõtjatele majanduslike stiimulite pakkumist, et nad kasutaksid laevades kaldalt tulevat elektrit.

| 5. | Liikmesriigid peaksid kaldalt tuleva elektri osas parandama sadamapiirkondade eest vastutavate kohalike omavalitsuste, veeteede ametite, sadama valdajate, klassifikatsiooniühingute ja tootmisharu ühenduste teadlikkust. |
| --- | --- |

5.

Liikmesriigid peaksid kaldalt tuleva elektri osas parandama sadamapiirkondade eest vastutavate kohalike omavalitsuste, veeteede ametite, sadama valdajate, klassifikatsiooniühingute ja tootmisharu ühenduste teadlikkust.

| 6. | Liikmesriigid peaksid julgustama sadamavaldajaid ja tööstusettevõtjaid vahetama kaldalt tuleva elektri ja selle teenuse ühtlustatud menetluse alaseid parimaid tavasid. |
| --- | --- |

6.

Liikmesriigid peaksid julgustama sadamavaldajaid ja tööstusettevõtjaid vahetama kaldalt tuleva elektri ja selle teenuse ühtlustatud menetluse alaseid parimaid tavasid.

| 7. | Liikmesriigid peaksid komisjoni teavitama sadamate laevadest lähtuvate heidete vähendamise kavandatavatest meetmetest, eriti nendes sadamates, kus õhusaaste piirnormid on ületatud. |
| --- | --- |

7.

Liikmesriigid peaksid komisjoni teavitama sadamate laevadest lähtuvate heidete vähendamise kavandatavatest meetmetest, eriti nendes sadamates, kus õhusaaste piirnormid on ületatud.

Brüssel, 8. mai 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stavros DIMAS

---

(1)  KOM(2002) 595 (lõplik).

1

(2)  ELT C 89 E, 14.4.2004, lk 107.

2

(3)  ELT C 8, 13.1.2004, lk 3.

3

(4)  KOM(2001) 245 (lõplik).

4

(5)  EÜT L 121, 11.5.1999, lk 13. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2005/33/EÜ (ELT L 191, 22.7.2005, lk 59).

5

(6)  ELT L 283, 31.10.2003, lk 51. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/75/EÜ (ELT L 157, 30.4.2004, lk 100).

6

---

LISA

KOKKUVÕTLIK TEAVE KALDALT TULEVA ELEKTRI KOHTA

Käesoleva lisaga antakse asjakohast teavet kaldalt tuleva elektri kulude ja tulude kohta. Üksikasjalikumat teavet saab komisjoni viimasest aruandest – teenindusleping laevadest lähtuvate heidete määramiseks, vähendamiseks ja turupõhised vahendid: kaldalt tulev elekter. (1) Heidete ja kulude arvandmed on antud merelaevade kohta, kuid need kehtivad ka siseveelaevade kohta.

1.   Tehnilised nõuded – tavaline konfigurastioon

Allpool oleval joonisel on skemaatiliselt kujutatud kaldalt tuleva elektriühenduse tavalised nõuded. Olenevalt laevast ja kaist on võimalikud ka muud konfiguratsioonid. Rahvusvaheline elektrikomisjon (The International Electrical Commission) ja rahvusvaheline klassifikatsiooniühingute assotsiatsioon (International Association of Classification Societies) töötavad praegu välja tööstusstandardeid, mida Rahvusvaheline Mereorganisatsioon võib tulevikus arvesse võtta.

Image

| 1) | Ühendus riikliku elektrivõrguga (20–100 kV) läbi kohaliku alajaama, kus elektrit transformeeritakse 6–20 kV. |
| --- | --- |

1)

Ühendus riikliku elektrivõrguga (20–100 kV) läbi kohaliku alajaama, kus elektrit transformeeritakse 6–20 kV.

| 2) | 6–20 kV kaablid elektri edastamiseks alajaamast sadamaterminali. |
| --- | --- |

2)

6–20 kV kaablid elektri edastamiseks alajaamast sadamaterminali.

| 3) | Vajaduse korral elektri muundamine. (Elektrivõrgu sagedus ühenduses on tavaliselt 50 Hz. Laeval, millele on ette nähtud 60 Hz elektrisagedus, on võimalik kasutada 50 Hz sagedusega elektrit näiteks pardavalgustuse ja kütmise, kuid mitte mootoriga töötavate seadmete, nagu pumpade, vintside ja kraanade jaoks. Seepärast on vaja 60 Hz sagedusega elektrit kasutava laeva jaoks kaldalt tulev 50 Hz sagedusega elekter muundada 60 Hz sagedusega elektriks). |
| --- | --- |

3)

Vajaduse korral elektri muundamine. (Elektrivõrgu sagedus ühenduses on tavaliselt 50 Hz. Laeval, millele on ette nähtud 60 Hz elektrisagedus, on võimalik kasutada 50 Hz sagedusega elektrit näiteks pardavalgustuse ja kütmise, kuid mitte mootoriga töötavate seadmete, nagu pumpade, vintside ja kraanade jaoks. Seepärast on vaja 60 Hz sagedusega elektrit kasutava laeva jaoks kaldalt tulev 50 Hz sagedusega elekter muundada 60 Hz sagedusega elektriks).

| 4) | Elektrikaablid terminali. Need võib paigaldada maa-alustesse olemasolevatesse või uutesse torudesse. |
| --- | --- |

4)

Elektrikaablid terminali. Need võib paigaldada maa-alustesse olemasolevatesse või uutesse torudesse.

| 5) | Kaablitrummelsüsteem kõrgepingekaablite teisaldamisel. Selle võib ehitada kaile kaablitrumli, taaveti ja raami toetamiseks. Taavetit ja raami võib kasutada kaablite laevale tõstmiseks ja allalaskmiseks. Kaablitrumli ja raami saab elektromehhaaniliselt tööle panna ja juhtida. |
| --- | --- |

5)

Kaablitrummelsüsteem kõrgepingekaablite teisaldamisel. Selle võib ehitada kaile kaablitrumli, taaveti ja raami toetamiseks. Taavetit ja raami võib kasutada kaablite laevale tõstmiseks ja allalaskmiseks. Kaablitrumli ja raami saab elektromehhaaniliselt tööle panna ja juhtida.

| 6) | Pistikupesa laeva pardal ühenduskaabli jaoks. |
| --- | --- |

6)

Pistikupesa laeva pardal ühenduskaabli jaoks.

| 7) | Trafo laeva pardal kõrgepinge-elektri 400-voldiseks teisendamiseks. |
| --- | --- |

7)

Trafo laeva pardal kõrgepinge-elektri 400-voldiseks teisendamiseks.

| 8) | Kogu laev on varustatud kaldalt tuleva elektriga, abimootorid võib välja lülitada. |
| --- | --- |

8)

Kogu laev on varustatud kaldalt tuleva elektriga, abimootorid võib välja lülitada.

2.   Tulud – heidete vähendamine

Kaldalt tulev elekter on kohaliku õhukvaliteedi parandamise võimalus. Sellest tulenevad eelised sõltuvad eri teguritest. Käesoleva soovituse jaoks läbi viidud mõju hindamisega selgitatakse, missuguseid eeliseid on ELis võimalik saavutada selle võimaluse laialdasema kasutamisega. Erinevaid olusid silmas pidades on enne iga rajatise ehitamist vajalik läbi viia tulude-kulude analüüs.

500 kai ja keskmise suurusega laevamootori mõju hindamise alusel selgitati õhusaasteainete heite vähenemist. Laevakütuse väävlisisaldus on tulude mõjutamise oluline faktor. Alates 2010. aastast kehtivad ühenduse õigusaktide kohaselt rangemad piirnormid sadamas seisvatel laevadel kasutatava laevakütuse väävlisisalduse kohta. Seepärast lähtuvad näited 2,7-protsendilisest ja 0,1-protsendilisest väävlisisaldusest. Ilmnes, et kaldalt tuleva elektri kasutamine tähendaks 2,7-protsendilise väävlisisaldusega laevakütuse kasutamise puhul rahalist eelist 252–708 miljonit eurot aastas ja 0,1-protsendilise väävlisisaldusega laevakütuse kasutamise puhul 103–284 miljonit eurot aastas. Õhusaasteainete heite vähenemise tagajärjena on seejuures arvesse võetud inimeste paremat tervist ja väiksemat varalist kahju. (2)

Kõnealused arvandmed ei kajasta muid tulusid, mis kaasnevad kaldalt tulevale elektrile ümberlülitamisega. Süsinikdioksiidi (CO2) heited vähenevad rohkem kui 50 % võrra, süsinikmonooksiidi (CO) heited umbes 99 % ja lämmastikoksiidi heited (N20) rohkem kui 50 % võrra. See vähendab abimootoritest tulenevat vibratsiooni ja müra (mootorite vahetus läheduses mõõdetud 90–120 dB), mistõttu paranevad laevamehaanikute töötingimused.

3.   Kulud – kapitalikulud ja ekspluatatsioonikulud

Kaldalt tuleva elektriühenduse sisseseadmise ja kasutamise kulud on vaja sadama ja laeva vahel ära jagada ning need võivad olemasoleva infrastruktuuri (eriti sadamates) tõttu olla väga erinevad. Mõju hindamise käigus arvutati iga-aastased kulud keskmise kaikoha ja nii uute kui ka hiljem eri suurusega abimootoritega varustatud laevade kohta. Tulemused on esitatud tabelis 1.

Seejuures nähtub, et suuremate abimootoritega laevade üldkulud on suuremast heitesaaste vähendamisest tulenevalt palju väiksemad. Kulud on palju väiksemad ka siis, kui uued laevad on kaldalt tuleva elektri saamiseks juba vastavalt ehitatud, selle asemel et neid hiljem hakata ümber ehitama. Laeva kuludest moodustavad märkimisväärse osa kütuse- ja elektrikulud. Kütusehinnad on erinevad, kuid väiksema väävlisisaldusega kütus on kallim kui suurema väävlisisaldusega kütus. Sadamas seisvate laevade elektrienergia maksustamise vähendamine võiks veelgi soodustada kaldalt tuleva elektri kasutamist laevadel.

Tabel 1

| LAEVA TÜÜP
  abimootori suurus | Iga-aastased süsteemi üldkulud |
| --- | --- |
| | maksudega
  madal kütuse hind | maksudeta
  kõrge kütuse hind |
| (eurot/kaikoht aastas) | (eurot/kaikoht aastas) |
| UUS |
| väike | 164 659 | 82 315 |
| keskmine | 269 416 | 39 904 |
| suur | 521 630 | –72 298 |
| ÜMBEREHITATUD |
| väike | 202 783 | 120 439 |
| keskmine | 324 402 | 94 890 |
| suur | 617 999 | 24 071 |

LAEVA TÜÜP

abimootori suurus

Iga-aastased süsteemi üldkulud

maksudega

madal kütuse hind

maksudeta

kõrge kütuse hind

(eurot/kaikoht aastas)

(eurot/kaikoht aastas)

UUS

väike

164 659

82 315

keskmine

269 416

39 904

suur

521 630

–72 298

ÜMBEREHITATUD

väike

202 783

120 439

keskmine

324 402

94 890

suur

617 999

24 071

4.   Tulude ja kulude võrdlus

500 kaikoha kohta nelja saasteaine vähendamise aastased rahalised tulud on 0,1-protsendilise väävlisisaldusega laevakütuse kasutamise puhul hinnanguliselt 103–284 miljonit eurot ja 2,7-protsendilise väävlisisaldusega laevakütuse kasutamise puhul 252–708 miljonit eurot. Kokkuhoiupotentsiaali vahemik sõltub erinevatest metoodilistest teguritest, sealhulgas keskmise eluea eeldatavast pikkusest. Täpsemaid üksikasju saab teada õhusaaste temaatilise strateegia (3) mõju hinnangust.

Tabelis 1 esitatud iga-aastased üldsüsteemi kulud kaikoha kohta sõltuvad kolmest tegurist – laevamootorite suurusest, uue laeva varustatusest või vana laeva ümberehitamisest ning laeva elektri- ja kütusekuludest. Mõju hinnang näitab, et kaldalt tulevat elektrit kasutavate laevade kulud on eeldatavalt igal aastal 185 miljoni euro võrra suuremad kui laevakütust kasutavate laevade omad, võttes aluseks 500 kaikohta, madalaid kütusehindu ja laevade elektrienergia täielikku maksustamist. Kui aga võetakse aluseks kõrgemad kütusehinnad ja elektrienergia maksustamisest täielik vabastamine, siis väheneksid üldkulud 80 % (ligikaudu 34 miljonit eurot aastas).

Need arvandmed näitavad, et kaldalt tuleva elektri tulud kaaluvad paljudes oludes kulud üles. Paljudel juhtudel ületavad tulud kulusid mitmekordselt.

5.   Järeldus

Kaldalt tuleva elektri tulud ja kulud erinevad oluliselt olemasoleva konfiguratsiooni, sadama asukoha, kaikoha ja laeva tõttu. Seepärast tuleb kulutasuvust analüüsida eraldi iga üksikjuhtumi puhul; tuleb edasi töötada ka otse laevamootoritest lähtuvate heidete vähendamise suunas.

Ökoloogilises mõttes on kaldalt tuleva elektriga võimalik saavutada suuremat heidete vähendamist (eriti NOx ja tahkete osakeste heidete puhul) kui nõudega lülituda ümber kuni 0,1-protsendilise väävlisisaldusega laevakütuse kasutamisele (nagu nõutakse alates 2010. aastast vastavalt direktiivile 2005/33/EÜ). Seepärast on seda vaja silmas pidada eriti nendes sadamates, kus laevade NOx ja tahkete osakeste heited muudavad kohaliku õhu kvaliteedi niivõrd halvaks, et osooni ja selle osakeste piirväärtused välisõhus on ületatud.

Arvandmete põhjal on võimalik üldiselt järeldada, et suuremate mootoritega korrapäraselt samas sadamas peatuvatel laevadel kaldalt tuleva elektri kasutamine on ökoloogiliselt ja majanduslikult eelistatum kui 0,1-protsendilise väävlisisaldusega laevakütuse kasutamine. Majanduslikus mõttes on säästlikum, kui uued laevad, mis peatuvad korrapäraselt samas sadamas, kasutavad kaldalt tulevat elektrit võrreldes väiksema väävlisisaldusega laevakütuse kasutamisega, eelkõige – aga mitte ainult siis – kui vähendatakse elektrimaksu, nagu on võimalik direktiivi 2003/96/EÜ kohaselt. Liikmesriigid ja kohalikud omavalitsused võivad kasutada ka teisi võimalusi, et julgustada sadamavaldajaid kaldalt tuleva elektri infrastruktuuri investeerima ja nende kasutamist tagama.

---

(1)  Lisateave: http://www.europa.eu.int/comm/environment/air/pdf/task2_shore-side.pdf

(2)  Vt http://europa.eu.int/comm/environment/air/cafe/activities/pdf/cafe_cba_externalities.pdf (lk 4). Arvväärtused on riiklikud keskmised (linna- ja maapiirkonnad koos), mille tõttu eelised linna keskustes asuvate sadamate kohta võivad olla suuremad.

(3)  SEK(2005) 1133.

---

| 12.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/43 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/43

---

KOMISJONI OTSUS,

8. mai 2006,

millega muudetakse otsust 2001/171/EÜ eesmärgiga pikendada erandi tingimuste kehtivust klaaspakendi jaoks seoses direktiivis 94/62/EÜ kehtestatud raskmetalli kontsentratsioonitasemetega

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 1823 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/340/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 1994. aasta direktiivi 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Klaaspakendi jaoks komisjoni 19. veebruari 2001. aasta otsuses 2001/171/EÜ, (2) sätestatud erand seoses direktiivis 94/62/EÜ kehtestatud raskmetalli kontsentratsioonitasemetega kaotab kehtivuse 30. juunil 2006. |
| --- | --- |

(1)

Klaaspakendi jaoks komisjoni 19. veebruari 2001. aasta otsuses 2001/171/EÜ, (2) sätestatud erand seoses direktiivis 94/62/EÜ kehtestatud raskmetalli kontsentratsioonitasemetega kaotab kehtivuse 30. juunil 2006.

| (2) | Kogu ühenduses võib direktiivi 94/62/EÜ artikli 11 lõikes 1 sätestatud piirnormi (100 ppm) järgimiseni jõuda üksnes klaasi ringlussevõtu määra vähendades, kuid selline vähendamine pole keskkonna seisukohast soovitav. |
| --- | --- |

(2)

Kogu ühenduses võib direktiivi 94/62/EÜ artikli 11 lõikes 1 sätestatud piirnormi (100 ppm) järgimiseni jõuda üksnes klaasi ringlussevõtu määra vähendades, kuid selline vähendamine pole keskkonna seisukohast soovitav.

| (3) | Seepärast tuleks otsuse 2001/171/EÜ kehtivust pikendada ilma kehtivuse lõppkuupäeva kehtestamata. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks otsuse 2001/171/EÜ kehtivust pikendada ilma kehtivuse lõppkuupäeva kehtestamata.

| (4) | Käesolevas otsuses ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 94/62/EÜ artikli 21 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas otsuses ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 94/62/EÜ artikli 21 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2001/171/EÜ artikkel 6 jäetakse välja.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 8. mai 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stavros DIMAS

---

(1)  EÜT L 365, 31.12.1994, lk 10. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/20/EÜ (ELT L 70, 16.3.2005, lk 17).

1

(2)  EÜT L 62, 2.3.2001, lk 20.

2

---