# Eiropas Savienības L 173/2006

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 173 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 49. sējums2006. gada 27. jūnijs |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 173

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

49. sējums2006. gada 27. jūnijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 941/2006 (2006. gada 1. jūnijs), ar ko Regulu (EK) Nr. 51/2006 groza attiecībā uz putasu un siļķēm | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 942/2006 (2006. gada 26. jūnijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 7 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 943/2006 (2006. gada 26. jūnijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2707/2000, kurā izklāstīti noteikumi par Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 piemērošanu attiecībā uz Kopienas atbalstu piena un dažu piena produktu piegādē izglītības iestāžu skolēniem | 9 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 944/2006 (2006. gada 26. jūnijs), ar ko uzsāk Padomes Regulas (EK) Nr. 1493/1999 30. pantā noteikto krīzes destilāciju attiecībā uz dažiem vīniem Itālijā | 10 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 945/2006 (2006. gada 26. jūnijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1342/2003 par īpašiem sīki izstrādātiem noteikumiem ievešanas un izvešanas atļauju sistēmas piemērošanai attiecībā uz labību un rīsiem | 12 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 946/2006 (2006. gada 23. jūnijs), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Vācijas karogu, zvejot brētliņas ICES IIIb, c, d (EK ūdeņi) zonā | 13 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 947/2006 (2006. gada 26. jūnijs), ar ko nosaka, cik lielā mērā var izpildīt importa tiesību atļaujas, kuras iesniegtas 2006. gada jūnijā un attiecas uz nobarošanai paredzētiem vīriešu kārtas jaunlopiem, tarifa kvotas ietvaros, kura paredzēta Regulā (EK) Nr. 800/2006 | 15 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

*

Padomes Regula (EK) Nr. 941/2006 (2006. gada 1. jūnijs), ar ko Regulu (EK) Nr. 51/2006 groza attiecībā uz putasu un siļķēm

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 942/2006 (2006. gada 26. jūnijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

7

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 943/2006 (2006. gada 26. jūnijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2707/2000, kurā izklāstīti noteikumi par Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 piemērošanu attiecībā uz Kopienas atbalstu piena un dažu piena produktu piegādē izglītības iestāžu skolēniem

9

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 944/2006 (2006. gada 26. jūnijs), ar ko uzsāk Padomes Regulas (EK) Nr. 1493/1999 30. pantā noteikto krīzes destilāciju attiecībā uz dažiem vīniem Itālijā

10

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 945/2006 (2006. gada 26. jūnijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1342/2003 par īpašiem sīki izstrādātiem noteikumiem ievešanas un izvešanas atļauju sistēmas piemērošanai attiecībā uz labību un rīsiem

12

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 946/2006 (2006. gada 23. jūnijs), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Vācijas karogu, zvejot brētliņas ICES IIIb, c, d (EK ūdeņi) zonā

ICES

13

Komisijas Regula (EK) Nr. 947/2006 (2006. gada 26. jūnijs), ar ko nosaka, cik lielā mērā var izpildīt importa tiesību atļaujas, kuras iesniegtas 2006. gada jūnijā un attiecas uz nobarošanai paredzētiem vīriešu kārtas jaunlopiem, tarifa kvotas ietvaros, kura paredzēta Regulā (EK) Nr. 800/2006

15

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Komisijas Lēmums (2005. gada 25. augusts), ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību (Lieta Nr. COMP/M.3687 – Johnson & Johnson/Guidant)
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 3230)

   (
  1
  ) | 16 |
| | * | Komisijas Lēmums (2005. gada 5. oktobris) par EK Līguma 81. panta piemērošanas procedūru pret Automobiles Peugeot SA un Peugeot Nederland NV (Lietas COMP/E2/36623, 36820 un 37275 – SEP un citi/Automobiles Peugeot SA)
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 3683)

   (
  1
  ) | 20 |
| | * | Komisijas Lēmums (2006. gada 23. jūnijs), ar ko nosaka Kopienas finansiālo atbalstu to izdevumu segšanai, kuri radušies sakarā ar ārkārtas pasākumiem, izskaužot klasisko cūku mēri Vācijā 2001. gadā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 2407) | 25 |
| | * | Komisijas Lēmums (2006. gada 23. jūnijs), ar ko nosaka Kopienas finansiālo atbalstu to izdevumu segšanai, kuri radušies sakarā ar ārkārtas pasākumiem, izskaužot klasisko cūku mēri Vācijā 2002. gadā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 2408) | 27 |
| | * | Komisijas Lēmums (2006. gada 23. jūnijs), ar ko nosaka Kopienas finansiālo atbalstu to izdevumu segšanai, kuri radušies sakarā ar ārkārtas pasākumiem, izskaužot klasisko cūku mēri Luksemburgā 2002. gadā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 2410) | 29 |
| | * | Komisijas Lēmums (2006. gada 23. jūnijs), ar ko groza Lēmumu 2005/710/EK par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar ļoti patogēnu putnu gripu mājputniem Rumānijā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 2421)

   (
  1
  ) | 31 |
| | * | Komisijas Lēmums (2006. gada 23. jūnijs), ar ko nosaka Kopienas finansiālo atbalstu to izdevumu segšanai, kuri radušies sakarā ar ārkārtas pasākumiem, izskaužot putnu gripu Beļģijā 2003. gadā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 2422) | 33 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

*

Komisijas Lēmums (2005. gada 25. augusts), ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību (Lieta Nr. COMP/M.3687 – Johnson & Johnson/Guidant)
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 3230)

   (
  1
  )

Johnson & Johnson/Guidant

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 3230)

1

16

*

Komisijas Lēmums (2005. gada 5. oktobris) par EK Līguma 81. panta piemērošanas procedūru pret Automobiles Peugeot SA un Peugeot Nederland NV (Lietas COMP/E2/36623, 36820 un 37275 – SEP un citi/Automobiles Peugeot SA)
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 3683)

   (
  1
  )

Automobiles Peugeot SA

Peugeot Nederland NV

Automobiles Peugeot SA

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 3683)

1

20

*

Komisijas Lēmums (2006. gada 23. jūnijs), ar ko nosaka Kopienas finansiālo atbalstu to izdevumu segšanai, kuri radušies sakarā ar ārkārtas pasākumiem, izskaužot klasisko cūku mēri Vācijā 2001. gadā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 2407)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 2407)

25

*

Komisijas Lēmums (2006. gada 23. jūnijs), ar ko nosaka Kopienas finansiālo atbalstu to izdevumu segšanai, kuri radušies sakarā ar ārkārtas pasākumiem, izskaužot klasisko cūku mēri Vācijā 2002. gadā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 2408)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 2408)

27

*

Komisijas Lēmums (2006. gada 23. jūnijs), ar ko nosaka Kopienas finansiālo atbalstu to izdevumu segšanai, kuri radušies sakarā ar ārkārtas pasākumiem, izskaužot klasisko cūku mēri Luksemburgā 2002. gadā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 2410)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 2410)

29

*

Komisijas Lēmums (2006. gada 23. jūnijs), ar ko groza Lēmumu 2005/710/EK par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar ļoti patogēnu putnu gripu mājputniem Rumānijā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 2421)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 2421)

1

31

*

Komisijas Lēmums (2006. gada 23. jūnijs), ar ko nosaka Kopienas finansiālo atbalstu to izdevumu segšanai, kuri radušies sakarā ar ārkārtas pasākumiem, izskaužot putnu gripu Beļģijā 2003. gadā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 2422)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 2422)

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 27.6.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 173/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 173/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 941/2006

(2006. gada 1. jūnijs),

ar ko Regulu (EK) Nr. 51/2006 groza attiecībā uz putasu un siļķēm

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1), un jo īpaši tās 20. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 51/2006 (2) attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām ir noteiktas zvejas iespējas 2006. gadam un ar tām saistītie nosacījumi, kas piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi. |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 51/2006 (2) attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām ir noteiktas zvejas iespējas 2006. gadam un ar tām saistītie nosacījumi, kas piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi.

| (2) | Saskaņā ar 2006. gada 23. februārī notikušajām apspriedēm starp Kopienu un Farēru salām ir panākta vienošanās par savstarpēju piekļuvi putasu krājumiem un siļķu krājumiem abu pušu zvejas zonās. Šī vienošanās būtu jāīsteno. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 2006. gada 23. februārī notikušajām apspriedēm starp Kopienu un Farēru salām ir panākta vienošanās par savstarpēju piekļuvi putasu krājumiem un siļķu krājumiem abu pušu zvejas zonās. Šī vienošanās būtu jāīsteno.

| (3) | Ņemot vērā to, ka kuģi, kas ICES VI a, b un VII b, c, j, k zonā un XII apakšzonā veica heka zveju ar žaunu tīkliem, nebija iesaistīti zvejas praksē, kuras iznākums bija aizliegums izmantot žaunu tīklus šajās zonās, ir lietderīgi atļaut turpināt šo zveju, atkāpjoties no aizlieguma. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā to, ka kuģi, kas ICES VI a, b un VII b, c, j, k zonā un XII apakšzonā veica heka zveju ar žaunu tīkliem, nebija iesaistīti zvejas praksē, kuras iznākums bija aizliegums izmantot žaunu tīklus šajās zonās, ir lietderīgi atļaut turpināt šo zveju, atkāpjoties no aizlieguma.

| (4) | Kopiena ir apspriedusies ar Norvēģiju par zvejas pārvaldību attiecībā uz Norvēģijas (Atlano-Scandian) siļķu zveju Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā, jo īpaši saistībā ar licencēšanas pasākumiem, kas būtu jāīsteno. |
| --- | --- |

(4)

Kopiena ir apspriedusies ar Norvēģiju par zvejas pārvaldību attiecībā uz Norvēģijas (Atlano-Scandian) siļķu zveju Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā, jo īpaši saistībā ar licencēšanas pasākumiem, kas būtu jāīsteno.

| (5) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 51/2006, |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 51/2006,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 51/2006 IA, IB un IV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Luksemburgā, 2006. gada 1. jūnijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētāja

U. HAUBNER

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

1

(2)  OV L 16, 20.1.2006., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 51/2006 pielikumus groza šādi:

| 1) | IA pielikumā tekstu par putasu I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII a, b, d, e, XII un XIV zonā (EK un starptautiskie ūdeņi) aizstāj ar šādu tekstu:














  “Suga | : | Putasu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- | --- |

1)

IA pielikumā tekstu par putasu I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII a, b, d, e, XII un XIV zonā (EK un starptautiskie ūdeņi) aizstāj ar šādu tekstu:

“Suga

:

Putasu

Micromesistius poutassou

| Zona | : | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII a, b, d, e, XII un XIV (EK un starptautiskie ūdeņi)
  WHB/1 X 14 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII a, b, d, e, XII un XIV (EK un starptautiskie ūdeņi)

WHB/1 X 14

Dānija

52 529 (5)
   (6)

Analītiska KPN

Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu

Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu

Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu

Vācija

20 424 (5)
   (6)

Spānija

44 533 (5)
   (6)

Francija

36 556 (5)
   (6)

Īrija

40 677 (5)
   (6)

Nīderlande

64 053 (5)
   (6)

Portugāle

4 137 (5)
   (6)

Zviedrija

12 994 (5)
   (6)

Apvienotā Karaliste

68 161 (5)
   (6)

EK

344 063 (5)
   (6)

Norvēģija

152 442 (1)
   (2)

Farēru salas

45 000 (3)
   (4)

KPN

2 000 000

| 2) | IA pielikumā pēc iepriekšminētā teksta iekļauj šādu tekstu:














  “Suga | : | Putasu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- | --- |

2)

IA pielikumā pēc iepriekšminētā teksta iekļauj šādu tekstu:

“Suga

:

Putasu

Micromesistius poutassou

| Zona | : | EK ūdeņi – II, IV a (8), VI a (9), VI b, VII (10)

  WHB/24A567 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK ūdeņi – II, IV a (8), VI a (9), VI b, VII (10)

WHB/24A567

Farēru salas

10 000 (7)

KPN

2 000 000

| 3) | IB pielikumā tekstu par siļķēm I un II zonā (EK un starptautiskie ūdeņi) aizstāj ar šādu tekstu:














  “Suga | : | Siļķe

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- | --- |

3)

IB pielikumā tekstu par siļķēm I un II zonā (EK un starptautiskie ūdeņi) aizstāj ar šādu tekstu:

“Suga

:

Siļķe

Clupea harengus

| Zona | : | EK ūdeņi un starptautiskie ūdeņi – I un II
  HER/1/2. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK ūdeņi un starptautiskie ūdeņi – I un II

HER/1/2.

Beļģija

22

Dānija

21 243

Vācija

3 720

Spānija

70

Francija

917

Īrija

5 499

Nīderlande

7 602

Polija

1 075

Portugāle

70

Somija

329

Zviedrija

7 872

Apvienotā Karaliste

13 581

EK

62 000

Farēru salas

6 196 (11)

KPN

Nepiemēro

Nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu, bet piemēro minētās regulas 5. panta 2. punktu

Īpaši nosacījumi

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, turpmāk noteiktajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk kā šādus daudzumus:

| | II, V b uz ziemeļiem no 62° Z (Farēru salu ūdeņi) (HER/2A5B-F) |
| --- | --- |
| Beļģija | 2 |
| Dānija | 2 117 |
| Vācija | 371 |
| Spānija | 7 |
| Francija | 91 |
| Īrija | 548 |
| Nīderlande | 758 |
| Polija | 107 |
| Portugāle | 7 |
| Somija | 32 |
| Zviedrija | 784 |
| Apvienotā Karaliste | 1 354 |

II, V b uz ziemeļiem no 62° Z (Farēru salu ūdeņi) (HER/2A5B-F)

Beļģija

2

Dānija

2 117

Vācija

371

Spānija

7

Francija

91

Īrija

548

Nīderlande

758

Polija

107

Portugāle

7

Somija

32

Zviedrija

784

Apvienotā Karaliste

1 354

| 4) | III pielikumā A daļā pievieno šādus punktus:






  “8.5. | Atkāpjoties no 8.3. un 8.4. punkta, kuģi, kas zvejo hekus, var izmantot žaunu tīklus ar linuma acs izmēru 120 mm attiecīgajos apgabalos jebkurā vietā, kur jūras kartē dziļums ir mazāks par 600 metriem.” |
| --- | --- | --- |

4)

III pielikumā A daļā pievieno šādus punktus:

“8.5.

Atkāpjoties no 8.3. un 8.4. punkta, kuģi, kas zvejo hekus, var izmantot žaunu tīklus ar linuma acs izmēru 120 mm attiecīgajos apgabalos jebkurā vietā, kur jūras kartē dziļums ir mazāks par 600 metriem.”

| 5) | IV pielikumā I un II daļu aizstāj ar šādām daļām:
  “I   DAĻA
  Licenču un zvejas atļauju kvantitatīvie ierobežojumi Kopienas kuģiem, kas zvejo trešo valstu ūdeņos









  Zvejas apgabals | Zveja | Licenču skaits | Licenču sadalījums starp dalībvalstīm | Maksimālais klātesošo kuģu skaits jebkurā laikā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Norvēģijas ūdeņi un zvejas zona ap Jana Majena salu | Siļķes, uz ziemeļiem no 62° 00′ Z | 77 | DK: 26, DE: 5, FR: 1, IRL: 7, NL: 9, SE: 10, UK: 17 | 57 |
| Pie grunts dzīvojošās sugas, uz ziemeļiem no 62° 00′ Z | 80 | FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IRL: 1 | 50 |
| Makreles, uz dienvidiem no 62° 00′ Z, zveja ar riņķvadu | 11 | DE: 1 (12), DK: 26 (12), FR: 2 (12), NL: 1 (12) | nepiemēro |
| Makreles, uz dienvidiem no 62° 00′ Z, zveja ar trali | 19 | nepiemēro |
| Makreles, uz ziemeļiem no 62° 00′ Z, zveja ar riņķvadu | 11 (13) | DK: 11 | nepiemēro |
| Tehniskiem mērķiem izmantojamās sugas, uz dienvidiem no 62° 00′ Z | 480 | DK: 450, UK: 30 | 150 |
| Farēru salu ūdeņi | Visu veidu zveja ar traļiem, kuru zonā starp 12. un 21. jūdzi no Farēru salu bāzes līnijām veic kuģi, kas nav garāki par 180 pēdām | 26 | BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18 | 13 |
| Specializētā mencu un pikšu zveja ar tīklu, kura minimālais linuma acu izmērs ir 135 mm, atļauta tikai apgabalā uz dienvidiem no 62° 28′ Z un uz austrumiem no 6° 30′ R | 8 (14) | | 4 |
| Zveja ar trali tālāk par 21 jūdzi no Farēru salu bāzes līnijas. Laikposmos no 1. marta līdz 31. maijam un no 1. oktobra līdz 31. decembrim attiecīgie kuģi drīkst zvejot apgabalā starp 61° 20′ Z un 62° 00′ Z un starp 12. un 21. jūdzi no bāzes līnijām | 70 | BE: 0, DE: 10, FR: 40, UK: 20 | 26 |
| Zilo jūras līdaku zveja ar trali, minimālais linuma acu izmērs 100 mm, apgabalā uz dienvidiem no 61° 30′ Z un uz rietumiem no 9° 00′ R un apgabalā starp 7° 00′ R un 9° 00′ R dienvidos no 60° 30′ Z, un apgabalā uz dienvidrietumiem no līnijas 60° 30′ Z, 7° 00′ R un 60° 00′ Z, 6° 00′ R | 70 | DE: 8 (15), FR: 12 (15), UK: 0 (15) | 20 (16) |
| Specializētā saidu zveja ar trali, minimālais linuma acu izmērs 120 mm, ar iespēju izmantot ap āmi apliktas aizžņaugstropes | 70 | | 22 (16) |
| Putasu zveja. Licenču kopskaitu var palielināt par četriem kuģiem, lai veidotu kuģu pārus, Farēru salu iestādēm ieviešot speciālus pieejas noteikumus apgabaliem, ko sauc par “putasu galvenajiem zvejas apgabaliem” | 36 | DE: 3, DK: 19, FR: 2, UK: 5, NL: 5 | 20 |
| Zveja ar āķu jedām | 10 | UK: 10 | 6 |
| Atlantijas makreļu zveja | 12 | DK: 12 | 12 |
| Siļķu zveja uz ziemeļiem no 62° 00′ Z | 21 | DE: 1, DK: 7, FR: 0, UK: 5, IRL: 2, NL: 3, SE: 3 | 21 |
| Krievijas Federācijas ūdeņi | Visu veidu zveja | pm | | pm |
| Mencu zveja | 7 (17) | | pm |
| Brētliņu zveja | pm | | pm |

5)

IV pielikumā I un II daļu aizstāj ar šādām daļām:

“I   DAĻA

Licenču un zvejas atļauju kvantitatīvie ierobežojumi Kopienas kuģiem, kas zvejo trešo valstu ūdeņos

Zvejas apgabals

Zveja

Licenču skaits

Licenču sadalījums starp dalībvalstīm

Maksimālais klātesošo kuģu skaits jebkurā laikā

Norvēģijas ūdeņi un zvejas zona ap Jana Majena salu

Siļķes, uz ziemeļiem no 62° 00′ Z

77

DK: 26, DE: 5, FR: 1, IRL: 7, NL: 9, SE: 10, UK: 17

57

Pie grunts dzīvojošās sugas, uz ziemeļiem no 62° 00′ Z

80

FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IRL: 1

50

Makreles, uz dienvidiem no 62° 00′ Z, zveja ar riņķvadu

11

DE: 1 (12), DK: 26 (12), FR: 2 (12), NL: 1 (12)

nepiemēro

Makreles, uz dienvidiem no 62° 00′ Z, zveja ar trali

19

nepiemēro

Makreles, uz ziemeļiem no 62° 00′ Z, zveja ar riņķvadu

11 (13)

DK: 11

nepiemēro

Tehniskiem mērķiem izmantojamās sugas, uz dienvidiem no 62° 00′ Z

480

DK: 450, UK: 30

150

Farēru salu ūdeņi

Visu veidu zveja ar traļiem, kuru zonā starp 12. un 21. jūdzi no Farēru salu bāzes līnijām veic kuģi, kas nav garāki par 180 pēdām

26

BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18

13

Specializētā mencu un pikšu zveja ar tīklu, kura minimālais linuma acu izmērs ir 135 mm, atļauta tikai apgabalā uz dienvidiem no 62° 28′ Z un uz austrumiem no 6° 30′ R

8 (14)

4

Zveja ar trali tālāk par 21 jūdzi no Farēru salu bāzes līnijas. Laikposmos no 1. marta līdz 31. maijam un no 1. oktobra līdz 31. decembrim attiecīgie kuģi drīkst zvejot apgabalā starp 61° 20′ Z un 62° 00′ Z un starp 12. un 21. jūdzi no bāzes līnijām

70

BE: 0, DE: 10, FR: 40, UK: 20

26

Zilo jūras līdaku zveja ar trali, minimālais linuma acu izmērs 100 mm, apgabalā uz dienvidiem no 61° 30′ Z un uz rietumiem no 9° 00′ R un apgabalā starp 7° 00′ R un 9° 00′ R dienvidos no 60° 30′ Z, un apgabalā uz dienvidrietumiem no līnijas 60° 30′ Z, 7° 00′ R un 60° 00′ Z, 6° 00′ R

70

DE: 8 (15), FR: 12 (15), UK: 0 (15)

20 (16)

Specializētā saidu zveja ar trali, minimālais linuma acu izmērs 120 mm, ar iespēju izmantot ap āmi apliktas aizžņaugstropes

70

22 (16)

Putasu zveja. Licenču kopskaitu var palielināt par četriem kuģiem, lai veidotu kuģu pārus, Farēru salu iestādēm ieviešot speciālus pieejas noteikumus apgabaliem, ko sauc par “putasu galvenajiem zvejas apgabaliem”

36

DE: 3, DK: 19, FR: 2, UK: 5, NL: 5

20

Zveja ar āķu jedām

10

UK: 10

6

Atlantijas makreļu zveja

12

DK: 12

12

Siļķu zveja uz ziemeļiem no 62° 00′ Z

21

DE: 1, DK: 7, FR: 0, UK: 5, IRL: 2, NL: 3, SE: 3

21

Krievijas Federācijas ūdeņi

Visu veidu zveja

pm

pm

Mencu zveja

7 (17)

pm

Brētliņu zveja

pm

pm

II   DAĻA

Licences un zvejas atļauju kvantitatīvie ierobežojumi trešo valstu kuģiem, kas zvejo Kopienas ūdeņos

| Karoga valsts | Zveja | Licenču skaits | Maksimālais klātesošo kuģu skaits jebkurā laikā |
| --- | --- | --- | --- |
| Norvēģija | Siļķes, uz ziemeļiem no 62° 00′ Z | 18 | 18 |
| Farēru salas | Makreles, VI a (uz ziemeļiem no 56° 30′ Z), VII e, f, h; kumeļa skumbrijas, IV, VI a (uz ziemeļiem no 56° 30′ Z), VII e, f, h; siļķes, VI a (uz ziemeļiem no 56° 30′ Z) | 14 | 14 |
| Siļķes, uz ziemeļiem no 62° 00′ Z | 21 | 21 |
| Siļķes, III a | 4 | 4 |
| Esmarka mencu un brētliņu zveja rūpnieciskām vajadzībām, IV, VI a (uz ziemeļiem no 56° 30′ Z); tūbīšu dzimtas zivis, IV (ietverot nenovēršamo putasu piezveju) | 15 | 15 |
| Jūras līdakas un brosmes | 20 | 10 |
| Putasu, II, IV a, VI a (uz ziemeļiem no 56° 30′ Z), VI b, VII (uz rietumiem no 12° 00′ R) | 20 | 20 |
| Zilās jūras līdakas | 16 | 16 |
| Krievijas Federācija | Siļķes, III d (Zviedrijas ūdeņi) | pm | pm |
| Siļķes, III d (Zviedrijas ūdeņi, nezvejojoši bāzes kuģi) | pm | pm |
| Brētliņas | 4 (18) | pm |
| Barbadosa | Tīģergarneles (19) (Franču Gviānas ūdeņi) | 5 | pm (20) |
| Lutjānzivis (21) (Franču Gviānas ūdeņi) | 5 | pm |
| Gviāna | Tīģergarneles (22) (Franču Gviānas ūdeņi) | pm | pm (23) |
| Surinama | Tīģergarneles (22) (Franču Gviānas ūdeņi) | 5 | pm (24) |
| Trinidāda un Tobāgo | Tīģergarneles (22) (Franču Gviānas ūdeņi) | 8 | pm (25) |
| Japāna | Tunzivis (26) (Franču Gviānas ūdeņi) | pm | |
| Koreja | Tunzivis (27) (Franču Gviānas ūdeņi) | pm | pm (22) |
| Venecuēla | Lutjānzivis (22) (Franču Gviānas ūdeņi) | 41 | pm |
| Haizivis (22) (Franču Gviānas ūdeņi) | 4 | pm |

Karoga valsts

Zveja

Licenču skaits

Maksimālais klātesošo kuģu skaits jebkurā laikā

Norvēģija

Siļķes, uz ziemeļiem no 62° 00′ Z

18

18

Farēru salas

Makreles, VI a (uz ziemeļiem no 56° 30′ Z), VII e, f, h; kumeļa skumbrijas, IV, VI a (uz ziemeļiem no 56° 30′ Z), VII e, f, h; siļķes, VI a (uz ziemeļiem no 56° 30′ Z)

14

14

Siļķes, uz ziemeļiem no 62° 00′ Z

21

21

Siļķes, III a

4

4

Esmarka mencu un brētliņu zveja rūpnieciskām vajadzībām, IV, VI a (uz ziemeļiem no 56° 30′ Z); tūbīšu dzimtas zivis, IV (ietverot nenovēršamo putasu piezveju)

15

15

Jūras līdakas un brosmes

20

10

Putasu, II, IV a, VI a (uz ziemeļiem no 56° 30′ Z), VI b, VII (uz rietumiem no 12° 00′ R)

20

20

Zilās jūras līdakas

16

16

Krievijas Federācija

Siļķes, III d (Zviedrijas ūdeņi)

pm

pm

Siļķes, III d (Zviedrijas ūdeņi, nezvejojoši bāzes kuģi)

pm

pm

Brētliņas

4 (18)

pm

Barbadosa

Tīģergarneles (19) (Franču Gviānas ūdeņi)

5

pm (20)

Lutjānzivis (21) (Franču Gviānas ūdeņi)

5

pm

Gviāna

Tīģergarneles (22) (Franču Gviānas ūdeņi)

pm

pm (23)

Surinama

Tīģergarneles (22) (Franču Gviānas ūdeņi)

5

pm (24)

Trinidāda un Tobāgo

Tīģergarneles (22) (Franču Gviānas ūdeņi)

8

pm (25)

Japāna

Tunzivis (26) (Franču Gviānas ūdeņi)

pm

Koreja

Tunzivis (27) (Franču Gviānas ūdeņi)

pm

pm (22)

Venecuēla

Lutjānzivis (22) (Franču Gviānas ūdeņi)

41

pm

Haizivis (22) (Franču Gviānas ūdeņi)

4

pm

---

(1)  Drīkst zvejot EK ūdeņos II, IV a, VI a apgabalā uz ziemeļiem no 56° 30′ Z; VI b, VII apgabalā uz rietumiem no 12° R.

(2)  No tām līdz 500 tonnām drīkst būt argentīnas (Argentina spp.).

(3)  Putasu nozveja var ietvert argentīnu (Argentina spp.) nenovēršamu nozveju.

(4)  Drīkst zvejot EK ūdeņos VI a apgabalā uz ziemeļiem no 56° 30′ Z, VI b, VII apgabalā uz rietumiem no 12° R.

(5)  No tām līdz 61 % drīkst nozvejot Norvēģijas ekonomiskajā zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu.

(6)  No tām līdz 2,9 % drīkst nozvejot Farēru salu ūdeņos, Vb zonā.”

(7)  Jāatskaita no Farēru salu nozvejas ierobežojumiem, kas noteikti saskaņā ar Piekrastes valstu nolīgumu.

(8)  Nozveja IVa zonā nepārsniedz 2 500 tonnas.

(9)  Uz ziemeļiem no 56° 30′ Z.

(10)  Uz rietumiem no 12° R.”

(11)  Drīkst zvejot EK ūdeņos.”

(12)  Šis piešķīrums ir spēkā zvejai ar riņķvadu un trali.

(13)  Jāizvēlas no 11 licencēm makreļu zvejai ar riņķvadu uz dienvidiem no 62° 00′ Z.

(14)  Atbilstīgi 1999. gada Vienošanās protokolam skaitliskie rādītāji specializētajai mencu un pikšu zvejai ir iekļauti skaitliskajos rādītājos “Visu veidu zveja ar traļiem, ko zonā starp 12. un 21. jūdzi no Farēru salu bāzes līnijām veic kuģi, kas nav garāki par 180 pēdām”.

(15)  Šie skaitļi attiecas uz maksimālo klātesošo kuģu skaitu jebkurā laikā.

(16)  Šie skaitļi ir iekļauti rādītājos par “Zveju ar trali lielākā attālumā nekā 21 jūdze no Farēru salu bāzes līnijām”.

(17)  Attiecas tikai uz kuģiem, kas kuģo ar Latvijas karogu.

(18)  Attiecas tikai uz EK ūdeņu Latvijas zonu.

(19)  Licences garneļu zvejai Franču Gviānā izsniedz, pamatojoties uz attiecīgās trešās valsts iestāžu iesniegto nozvejas plānu, ko apstiprina Komisija. Katras licences derīguma termiņam jābūt ierobežotam ar zvejas laikposmu, kas paredzēts nozvejas plānā, kurš ir pamatā licences izdošanai.

(20)  Ikgadējais dienu skaits jūrā ir ierobežots līdz 200.

(21)  Zvejojamas tikai ar āķu jedām vai krātiņveida zivju lamatām (lutjānzivis) vai ar āķu jedām vai tīkliem, kuru minimālais linuma acu izmērs ir 100 mm, dziļumos, kas ir lielāki par 30 m (haizivis). Lai izsniegtu šādas licences, ir jāpierāda, ka pastāv juridisks līgums starp kuģa īpašnieku, kas piesakās licencei, un apstrādes uzņēmumu, kas atrodas Franču Gviānas departamentā, un ka tas ietver saistības vismaz 75 % no visas lutjānzivju nozvejas vai 50 % no visas haizivju nozvejas no attiecīgā kuģa izkraut minētajā departamentā, lai šīs zivis varētu pārstrādāt šā uzņēmuma ražotnē.

Iepriekšminētajam līgumam ir jābūt Francijas iestāžu apstiprinātam, nodrošinot, ka tas ir saderīgs ar līgumslēdzēja pārstrādes uzņēmuma faktisko jaudu un Gviānas ekonomikas attīstības mērķiem. Attiecīgi apstiprinātā līguma kopiju pievieno licences pieteikumam.

Ja iepriekšminētā apstiprināšana ir noraidīta, Francijas iestādes informē par noraidījumu attiecīgo pusi un Komisiju un norāda tā iemeslus.

(22)  Piemērojams no 2006. gada 1. janvāra līdz 30. aprīlim.

(23)  Kamēr nav pabeigtas apspriedes ar Norvēģiju par zvejniecību 2006. gadā.

(24)  Ikgadējais dienu skaits jūrā ir ierobežots līdz pm.

(25)  Ikgadējais dienu skaits jūrā ir ierobežots līdz 350.

(26)  Zvejošanai tikai ar āķu jedām.

(27)  No kuriem maksimālais zvejojošo ar žaunu tīkliem mencas vienlaikus zvejojošo kuģu skaits ir 10.”

---

| 27.6.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 173/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 173/7

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 942/2006

(2006. gada 26. jūnijs),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 27. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 26. jūnijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. L. DEMARTY

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005., 3. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2006. gada 26. jūnija Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 53,8 |
| 096 | 65,4 |
| 204 | 33,1 |
| 999 | 50,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 129,4 |
| 096 | 30,2 |
| 999 | 79,8 |
| 0709 90 70 | 052 | 98,1 |
| 999 | 98,1 |
| 0805 50 10 | 388 | 54,1 |
| 528 | 56,8 |
| 999 | 55,5 |
| 0808 10 80 | 388 | 91,9 |
| 400 | 109,2 |
| 404 | 104,9 |
| 508 | 90,9 |
| 512 | 89,0 |
| 524 | 50,8 |
| 528 | 78,5 |
| 720 | 102,2 |
| 800 | 180,6 |
| 804 | 107,0 |
| 999 | 100,5 |
| 0809 10 00 | 052 | 219,8 |
| 624 | 217,3 |
| 999 | 218,6 |
| 0809 20 95 | 052 | 331,6 |
| 068 | 107,3 |
| 999 | 219,5 |
| 0809 40 05 | 624 | 193,2 |
| 999 | 193,2 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

53,8

096

65,4

204

33,1

999

50,8

0707 00 05

052

129,4

096

30,2

999

79,8

0709 90 70

052

98,1

999

98,1

0805 50 10

388

54,1

528

56,8

999

55,5

0808 10 80

388

91,9

400

109,2

404

104,9

508

90,9

512

89,0

524

50,8

528

78,5

720

102,2

800

180,6

804

107,0

999

100,5

0809 10 00

052

219,8

624

217,3

999

218,6

0809 20 95

052

331,6

068

107,3

999

219,5

0809 40 05

624

193,2

999

193,2

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 27.6.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 173/9 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 173/9

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 943/2006

(2006. gada 26. jūnijs),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2707/2000, kurā izklāstīti noteikumi par Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 piemērošanu attiecībā uz Kopienas atbalstu piena un dažu piena produktu piegādē izglītības iestāžu skolēniem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (1) un jo īpaši tās 15. un 47. panta otro ievilkumu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1255/1999 14. panta 3. punktā noteikts atbalsta apjoms, kas jāpiešķir par piena produktu piegādi skolēniem posmā no 2005. gada 1. jūlija līdz 2006. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1255/1999 14. panta 3. punktā noteikts atbalsta apjoms, kas jāpiešķir par piena produktu piegādi skolēniem posmā no 2005. gada 1. jūlija līdz 2006. gada 30. jūnijam.

| (2) | Lai palīdzētu valstu pārvaldes iestādēm un tiem, kas atbild par skolām paredzēto piena shēmu īstenošanu, apstrādāt atbalsta maksājumus, Komisijas Regulā (EK) Nr. 2707/2000 (2) ieviests pārejas noteikums 2004./2005. mācību gada noslēgumam paredzētās likmes maiņas gadījumā. |
| --- | --- |

(2)

Lai palīdzētu valstu pārvaldes iestādēm un tiem, kas atbild par skolām paredzēto piena shēmu īstenošanu, apstrādāt atbalsta maksājumus, Komisijas Regulā (EK) Nr. 2707/2000 (2) ieviests pārejas noteikums 2004./2005. mācību gada noslēgumam paredzētās likmes maiņas gadījumā.

| (3) | Dalībvalstis, kurās 2005./2006. mācību gads beidzas jūlijā, joprojām saskarsies ar grūtībām apstrādāt atbalsta maksājumus sakarā ar atbalsta maksājuma likmes maiņu. Ir lietderīgi attiecināt šo pašu nosacījumu arī uz 2005./2006. mācību gadu. |
| --- | --- |

(3)

Dalībvalstis, kurās 2005./2006. mācību gads beidzas jūlijā, joprojām saskarsies ar grūtībām apstrādāt atbalsta maksājumus sakarā ar atbalsta maksājuma likmes maiņu. Ir lietderīgi attiecināt šo pašu nosacījumu arī uz 2005./2006. mācību gadu.

| (4) | Tādēļ Regula (EK) Nr. 2707/2000 ir attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ Regula (EK) Nr. 2707/2000 ir attiecīgi jāgroza.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 2707/2000 4. panta 3. punkta otro daļu aizstāj ar šādu tekstu:

“Tomēr 2005./2006. mācību gadam paredzēto atbalsta likmi, kas ir spēkā jūnija pirmajā dienā, var piemērot visu jūlija mēnesi, ja mācību gads dalībvalstī noslēdzas jūlijā.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 26. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 311, 12.12.2000., 37. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2107/2005 (OV L 337, 22.12.2005., 20. lpp.).

2

---

| 27.6.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 173/10 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 173/10

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 944/2006

(2006. gada 26. jūnijs),

ar ko uzsāk Padomes Regulas (EK) Nr. 1493/1999 30. pantā noteikto krīzes destilāciju attiecībā uz dažiem vīniem Itālijā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 33. panta 1. punkta f) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1493/1999 30. pantā ir paredzēta iespēja veikt krīzes destilācijas pasākumu gadījumā, ja notiek ārkārtējs tirgus traucējums, ko radījuši būtiski pārpalikumi. Šo pasākumu var ierobežot, ietverot tikai atsevišķas vīna kategorijas vai atsevišķus ražošanas apgabalus, un pēc attiecīgās dalībvalsts pieprasījuma to var piemērot noteiktā reģionā ražotiem kvalitatīviem vīniem. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1493/1999 30. pantā ir paredzēta iespēja veikt krīzes destilācijas pasākumu gadījumā, ja notiek ārkārtējs tirgus traucējums, ko radījuši būtiski pārpalikumi. Šo pasākumu var ierobežot, ietverot tikai atsevišķas vīna kategorijas vai atsevišķus ražošanas apgabalus, un pēc attiecīgās dalībvalsts pieprasījuma to var piemērot noteiktā reģionā ražotiem kvalitatīviem vīniem.

| (2) | Ar 2006. gada 14. aprīļa vēstuli Itālijas valdība ir pieprasījusi uzsākt krīzes destilāciju attiecībā uz tās teritorijā ražotiem galda vīniem, kā arī attiecībā uz konkrētiem noteiktā reģionā ražotiem kvalitatīviem vīniem (nrrkv). |
| --- | --- |

(2)

Ar 2006. gada 14. aprīļa vēstuli Itālijas valdība ir pieprasījusi uzsākt krīzes destilāciju attiecībā uz tās teritorijā ražotiem galda vīniem, kā arī attiecībā uz konkrētiem noteiktā reģionā ražotiem kvalitatīviem vīniem (nrrkv).

| (3) | Itālijas galda vīnu, kā arī konkrētu noteiktā reģionā ražotu kvalitatīvu vīnu tirgū ir konstatēti būtiski pārpalikumi, ko, tuvojoties šā tirdzniecības gada beigām, atspoguļo cenu kritums un satraucošs krājumu pieaugums. Lai mainītu šo negatīvo tendenci un tādējādi novērstu sarežģīto situāciju tirgū, Itālijas vīna krājumi ir jāsamazina līdz tādam līmenim, ko varētu uzskatīt par normālu, lai atbilstu tirgus vajadzībām. |
| --- | --- |

(3)

Itālijas galda vīnu, kā arī konkrētu noteiktā reģionā ražotu kvalitatīvu vīnu tirgū ir konstatēti būtiski pārpalikumi, ko, tuvojoties šā tirdzniecības gada beigām, atspoguļo cenu kritums un satraucošs krājumu pieaugums. Lai mainītu šo negatīvo tendenci un tādējādi novērstu sarežģīto situāciju tirgū, Itālijas vīna krājumi ir jāsamazina līdz tādam līmenim, ko varētu uzskatīt par normālu, lai atbilstu tirgus vajadzībām.

| (4) | Ņemot vērā to, ka ir izpildīti Regulas (EK) Nr. 1493/1999 30. panta 5. punktā paredzētie nosacījumi, ir jāuzsāk krīzes destilācija maksimālajam daudzumam, kas atbilst 2,5 miljoniem hektolitru galda vīna un 100 000 hektolitriem konkrēta noteiktā reģionā ražota kvalitatīva vīna (nrrkv). |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā to, ka ir izpildīti Regulas (EK) Nr. 1493/1999 30. panta 5. punktā paredzētie nosacījumi, ir jāuzsāk krīzes destilācija maksimālajam daudzumam, kas atbilst 2,5 miljoniem hektolitru galda vīna un 100 000 hektolitriem konkrēta noteiktā reģionā ražota kvalitatīva vīna (nrrkv).

| (5) | Ar šo regulu uzsāktajai krīzes destilācijai jāatbilst nosacījumiem, ko piemēro Regulas (EK) Nr. 1493/1999 30. pantā paredzētajam destilācijas pasākumam un kas paredzēti Komisijas 2000. gada 25. jūlija Regulā (EK) Nr. 1623/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju (2) ieviešanai, attiecībā uz tirgus mehānismiem. Ir jāpiemēro arī citi Regulas (EK) Nr. 1623/2000 noteikumi, jo īpaši noteikumi par spirta piegādi intervences iestādei un par avansa maksājumu. |
| --- | --- |

(5)

Ar šo regulu uzsāktajai krīzes destilācijai jāatbilst nosacījumiem, ko piemēro Regulas (EK) Nr. 1493/1999 30. pantā paredzētajam destilācijas pasākumam un kas paredzēti Komisijas 2000. gada 25. jūlija Regulā (EK) Nr. 1623/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju (2) ieviešanai, attiecībā uz tirgus mehānismiem. Ir jāpiemēro arī citi Regulas (EK) Nr. 1623/2000 noteikumi, jo īpaši noteikumi par spirta piegādi intervences iestādei un par avansa maksājumu.

| (6) | Iegādes cena, ko destilētājs maksā ražotājam, ir jānosaka tādā līmenī, kas ļautu novērst tirgus traucējumus, vienlaikus sniedzot iespēju ražotājiem gūt labumu no šā pasākuma. |
| --- | --- |

(6)

Iegādes cena, ko destilētājs maksā ražotājam, ir jānosaka tādā līmenī, kas ļautu novērst tirgus traucējumus, vienlaikus sniedzot iespēju ražotājiem gūt labumu no šā pasākuma.

| (7) | Krīzes destilācijā iegūtais produkts drīkst būt tikai jēlspirts vai neitrāls spirts, kas obligāti jāpiegādā intervences aģentūrai, lai izvairītos no traucējumiem dzeramā alkohola tirgū, ko vispirms apgādā ar Regulas (EK) Nr. 1493/1999 29. pantā paredzētās destilācijas produktiem. |
| --- | --- |

(7)

Krīzes destilācijā iegūtais produkts drīkst būt tikai jēlspirts vai neitrāls spirts, kas obligāti jāpiegādā intervences aģentūrai, lai izvairītos no traucējumiem dzeramā alkohola tirgū, ko vispirms apgādā ar Regulas (EK) Nr. 1493/1999 29. pantā paredzētās destilācijas produktiem.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vīna pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vīna pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Itālija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1623/2000 noteikumiem par attiecīgā veida destilāciju uzsāk Regulas (EK) Nr. 1493/1999 30. pantā noteikto krīzes destilāciju maksimālajam daudzumam, kas atbilst 2,5 miljoniem hektolitru galda vīna un 100 000 hektolitriem noteiktos reģionos ražota kvalitatīva vīna (nrrkv) ar šādiem nosaukumiem: Barbera d'Asti, Barbera Monferrato, Piemonte Barbera, Dolcetto d'Ovada, Dolcetto d'Acqui, Dolcetto d'Asti, Monferrato Dolcetto, Grignolino d'Asti un Piemonte Grignolino.

2. pants

Visi ražotāji var noslēgt Regulas (EK) Nr. 1623/2000 65. pantā paredzēto piegādes līgumu (turpmāk tekstā “līgums”) no 2006. gada 3. jūlija līdz 2006. gada 24. jūlijam par galda vīniem un no 2006. gada 3. jūlija līdz 2006. gada 14. jūlijam – par noteiktos reģionos ražotiem kvalitatīviem vīniem (nrrkv).

Līgumiem pievieno apliecinājuma dokumentu par to, ka ir samaksāts nodrošinājums, kas atbilst 5 EUR par vienu hektolitru.

Līgumus nodot nedrīkst.

3. pants

1.   Ja kopējie daudzumi, uz kuriem attiecas intervences aģentūrai iesniegti līgumi, pārsniedz 1. pantā noteiktos daudzumus, dalībvalsts nosaka samazinājuma apmēru, kas jāpiemēro iepriekš minētajiem līgumiem.

2.   Dalībvalsts veic nepieciešamos administratīvos pasākumus, lai līdz 2006. gada 13. septembrim galda vīnu gadījumā un līdz 2006. gada 28. jūlijam noteiktos reģionos ražotu kvalitatīvu vīnu (nrrkv) gadījumā apstiprinātu šos līgumus. Apstiprinājumā konkrēti jānorāda nepieciešamības gadījumā piemērotais samazinājuma apmērs, kā arī vīna daudzums, kas pieņemts ar katru atsevišķu līgumu, un tajā arī jāmin ražotāja iespēja anulēt līgumu gadījumā, ja destilēšanai paredzētais daudzums tiek samazināts.

Dalībvalsts Komisijai līdz 2006. gada 20. septembrim galda vīnu gadījumā un līdz 2006. gada 25. augustam noteiktos reģionos ražotu kvalitatīvu vīnu (nrrkv) gadījumā paziņo to vīnu daudzumus, uz kuriem attiecas apstiprinātie līgumi.

3.   Dalībvalsts var ierobežot to līgumu skaitu, ko atsevišķi ražotāji var noslēgt atbilstīgi šai regulai.

4. pants

1.   Apstiprinātajos līgumos paredzēto daudzumu vīna destilācijas rūpnīcai jāpiegādā vēlākais līdz 2006. gada 15. decembrim galda vīnu gadījumā un līdz 2006. gada 31. augustam – noteiktos reģionos ražota kvalitatīva vīna (nrrkv) gadījumā. Destilācijas rezultātā iegūtais alkohols saskaņā ar 6. panta 1. punktu intervences aģentūrā jāpiegādā līdz 2007. gada 31. martam galda vīnu gadījumā un līdz 2006. gada 30. septembrim – noteiktos reģionos ražota kvalitatīva vīna (nrrkv) gadījumā.

2.   Nodrošinājumu par piegādātajiem daudzumiem atmaksā, kad ražotājs iesniedz apliecinājumu par piegādi destilācijas rūpnīcai.

Ja 1. punktā paredzētajā termiņā piegāde nav notikusi, nodrošinājums tiek ieturēts.

5. pants

Minimālā iegādes cena vīnam, kas piegādāts destilācijai saskaņā ar šo regulu, ir EUR 1,914/tilp.%/hl galda vīniem un EUR 3,000/tilp. %/hl noteiktā reģionā ražotiem kvalitatīviem vīniem.

6. pants

1.   Destilētājs destilācijā iegūto produktu piegādā intervences aģentūrā. Šā produkta spirta koncentrācijai ir jābūt vismaz 92 tilpuma %.

2.   Cena, ko intervences aģentūra maksā destilācijas rūpnīcai par piegādāto jēlspirtu, ir 2,281 EUR/tilp. %/hl, ja produkts iegūts no galda vīna, un 3,367 EUR/tilp. %/hl, ja produkts iegūts no noteiktā reģionā ražota kvalitatīva vīna. Maksājums jāveic atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1623/2000 62. panta 5. punktam.

Destilētājam var izmaksāt avansu 1,122 EUR/tilp. %/hl apmērā no šiem apjomiem par jēlspirtu, kas iegūts no galda vīna, un 2,208 EUR/tilp. %/hl apmērā par jēlspirtu, kas iegūts no noteiktā reģionā ražota kvalitatīva vīna. Šajā gadījumā no faktiski samaksātās summas atskaita avansa summu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 1623/2000 66. un 67. pantu.

7. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2006. gada 3. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 26. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 179, 14.7.1999., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2165/2005 (OV L 345, 28.12.2005., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 194, 31.7.2000., 45. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1820/2003 (OV L 293, 9.11.2005., 8. lpp.).

2

---

| 27.6.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 173/12 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 173/12

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 945/2006

(2006. gada 26. jūnijs),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1342/2003 par īpašiem sīki izstrādātiem noteikumiem ievešanas un izvešanas atļauju sistēmas piemērošanai attiecībā uz labību un rīsiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1785/2003 par rīsu tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 10. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1785/2003 11.a un 11.c pantā ir noteikti mehānismi periodiskai ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai un noteikšanai attiecībā uz lobītiem rīsiem ar KN kodu 1006 20 un pilnīgi vai daļēji slīpētiem rīsiem ar KN kodu 1006 30. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1785/2003 11.a un 11.c pantā ir noteikti mehānismi periodiskai ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai un noteikšanai attiecībā uz lobītiem rīsiem ar KN kodu 1006 20 un pilnīgi vai daļēji slīpētiem rīsiem ar KN kodu 1006 30.

| (2) | Lai šo mehānismu darbību netraucētu neatbilstoši ievešanas atļauju pieteikumi, Komisijas Regulā (EK) Nr. 1342/2003 (2) ir jānosaka pietiekami augsta nodrošinājuma likme ievešanas atļaujām attiecībā uz lobītiem rīsiem un daļēji vai pilnīgi slīpētiem rīsiem. |
| --- | --- |

(2)

Lai šo mehānismu darbību netraucētu neatbilstoši ievešanas atļauju pieteikumi, Komisijas Regulā (EK) Nr. 1342/2003 (2) ir jānosaka pietiekami augsta nodrošinājuma likme ievešanas atļaujām attiecībā uz lobītiem rīsiem un daļēji vai pilnīgi slīpētiem rīsiem.

| (3) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1342/2003. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1342/2003.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1342/2003 12. pantā iekļauj šādu aa) punktu:

| “aa) | atkāpjoties no a) apakšpunkta, EUR 30 par tonnu attiecībā uz ievešanas atļaujām produktiem ar KN kodu 1006 20 un 1006 30.” |
| --- | --- |

“aa)

atkāpjoties no a) apakšpunkta, EUR 30 par tonnu attiecībā uz ievešanas atļaujām produktiem ar KN kodu 1006 20 un 1006 30.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2006. gada 1. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 26. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 96. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 797/2006 (OV L 144, 31.5.2006., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 189, 29.7.2003., 12. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 830/2006 (OV L 150, 3.6.2006., 3. lpp.).

2

---

| 27.6.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 173/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 173/13

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 946/2006

(2006. gada 23. jūnijs),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Vācijas karogu, zvejot brētliņas ICES IIIb, c, d (EK ūdeņi) zonā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) un jo īpaši tās 26. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar ko izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (2), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2005. gada 22. decembra Regulā (EK) Nr. 52/2006, ar ko 2006. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītos nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Baltijas jūrā (3), ir noteiktas kvotas 2006. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2005. gada 22. decembra Regulā (EK) Nr. 52/2006, ar ko 2006. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītos nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Baltijas jūrā (3), ir noteiktas kvotas 2006. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā norādīto krājumu nozvejas rezultātā ir izsmelta 2006. gadam iedalītā attiecīgā kvota kuģiem, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai kas ir reģistrēti šajā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā norādīto krājumu nozvejas rezultātā ir izsmelta 2006. gadam iedalītā attiecīgā kvota kuģiem, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai kas ir reģistrēti šajā dalībvalstī.

| (3) | Tādēļ jāaizliedz šo krājumu zvejošana, paturēšana uz kuģa, pārkraušana un izkraušana krastā, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ jāaizliedz šo krājumu zvejošana, paturēšana uz kuģa, pārkraušana un izkraušana krastā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas izsmelšana

Šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīto turpat norādīto krājumu nozvejas kvotu 2006. gadam uzskata par izsmeltu no minētajā pielikumā norādītās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Šīs regulas pielikumā minēto krājumu zveja, ko veic kuģi, kuri peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegta pēc šajā pielikumā noteiktās dienas. Pēc šīs dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut vai izkraut krastā šādus krājumus, ko nozvejojuši minētie kuģi.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 23. jūnijā

Komisijas vārdā —

zivsaimniecības un jūrlietu ģenerāldirektors

Jörgen HOLMQUIST

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

1

(2)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 768/2005 (OV L 128, 21.5.2005., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 16, 20.1.2006., 184. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| Nr. | 11 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Krājumi | SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. |
| Suga(-s) | Brētliņa (Sprattus sprattus) |
| Zona | IIIb, c, d (EK ūdeņi) |
| Datums | 2006. gada 1. jūnijs |

Nr.

11

Dalībvalsts

Vācija

Krājumi

SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32.

Suga(-s)

Brētliņa (Sprattus sprattus)

Zona

IIIb, c, d (EK ūdeņi)

Datums

2006. gada 1. jūnijs

---

| 27.6.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 173/15 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 173/15

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 947/2006

(2006. gada 26. jūnijs),

ar ko nosaka, cik lielā mērā var izpildīt importa tiesību atļaujas, kuras iesniegtas 2006. gada jūnijā un attiecas uz nobarošanai paredzētiem vīriešu kārtas jaunlopiem, tarifa kvotas ietvaros, kura paredzēta Regulā (EK) Nr. 800/2006

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1254/1999 par liellopu un teļa gaļas tirgus kopīgo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. maija Regulu (EK) Nr. 800/2006, ar ko atver un pārvalda tarifa kvotu nobarošanai paredzētu vīriešu kārtas jaunlopu importam (no 2006. gada 1. jūlija līdz 2007. gada 30. jūnijam) (2), un jo īpaši tās 1. panta 4. punktu un 4. pantu,

tā kā:

Regulas (EK) Nr. 800/2006 1. panta 3. apakšpunktā ir noteikts jaunu vīriešu kārtas liellopu daudzums, ko uz īpašiem nosacījumiem var importēt laika posmā no 2006. gada 1. jūlija līdz 2007. gada 30. jūnijam. Pieprasītie daudzumi importa sertifikātiem ir tādi, ka tos var apmierināt pilnībā.

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Visas importa tiesību atļaujas, kas iesniegtas dalībvalstīs 2006. gada jūnijā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 800/2006 3. panta 3. punkta trešo ievilkumu, apmierina.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 27. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 26. jūnijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. L. DEMARTY

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 21. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 144, 31.5.2006., 7. lpp.

2

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

| 27.6.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 173/16 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 173/16

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 25. augusts),

ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību

(Lieta Nr. COMP/M.3687 – Johnson & Johnson/Guidant)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 3230)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2006/430/EK)

Komisija 2005. gada 25. augustā pieņēma lēmumu apvienošanās lietā atbilstīgi Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulai 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (1), un jo īpaši regulas 8. panta 1. punktam. Lēmuma versija, no kuras izņemta konfidenciāla informācija, autentiskā valodā un Komisijas darba valodās atrodama Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē šādā adresē: http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html

I.   IEVADS

| (1) | Komisija 2005. gada 15. martā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 139/2004 (“Apvienošanās regulas”) 4. pantu, ar kuru uzņēmums Johnson & Johnson (“J & J”, ASV) Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnu kontroli pār uzņēmumu Guidant Corporation (“Guidant”, ASV), nopērkot tā akcijas. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2005. gada 15. martā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 139/2004 (“Apvienošanās regulas”) 4. pantu, ar kuru uzņēmums Johnson & Johnson (“J & J”, ASV) Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnu kontroli pār uzņēmumu Guidant Corporation (“Guidant”, ASV), nopērkot tā akcijas.

A.   Puses

| (2) | J & J ir ASV reģistrēta statūtsabiedrība. Tajā 2003. gadā visā pasaulē strādāja 111 000 darbinieku un tās apgrozījums bija ap 37 miljardiem euro. Tai ir trīs galvenās uzņēmējdarbības jomas: patēriņa preces (18 % no apgrozījuma), farmaceitiskie līdzekļi (47 %), kā arī medicīnas un diagnostikas ierīces (“MD&D”, 36 % no apgrozījuma). |
| --- | --- |

(2)

J & J ir ASV reģistrēta statūtsabiedrība. Tajā 2003. gadā visā pasaulē strādāja 111 000 darbinieku un tās apgrozījums bija ap 37 miljardiem euro. Tai ir trīs galvenās uzņēmējdarbības jomas: patēriņa preces (18 % no apgrozījuma), farmaceitiskie līdzekļi (47 %), kā arī medicīnas un diagnostikas ierīces (“MD&D”, 36 % no apgrozījuma).

| (3) | Guidant ir ASV reģistrēta statūtsabiedrība, kas darbojas kardiovaskulāro medicīnisko ierīču izstrādē un attīstīšanā. Uzņēmumā 2003. gadā visā pasaulē strādāja 12 000 darbinieku un tā apgrozījums bija ap 3,3 miljardiem euro. Guidant darbība aptver četras galvenās jomas ātri attīstošajā kardiovaskulāro medicīnisko produktu uzņēmējdarbības nozarē: sirds ritma kontroli, invazīvo kardioloģiju, endovaskulārās ierīces un sirds ķirurģiju. |
| --- | --- |

(3)

Guidant ir ASV reģistrēta statūtsabiedrība, kas darbojas kardiovaskulāro medicīnisko ierīču izstrādē un attīstīšanā. Uzņēmumā 2003. gadā visā pasaulē strādāja 12 000 darbinieku un tā apgrozījums bija ap 3,3 miljardiem euro. Guidant darbība aptver četras galvenās jomas ātri attīstošajā kardiovaskulāro medicīnisko produktu uzņēmējdarbības nozarē: sirds ritma kontroli, invazīvo kardioloģiju, endovaskulārās ierīces un sirds ķirurģiju.

B.   Darbība

| (4) | Koncentrācija ir J & J vienpersonīgas kontroles iegūšana pār Guidant EK Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(4)

Koncentrācija ir J & J vienpersonīgas kontroles iegūšana pār Guidant EK Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē.

II.   ATTIECĪGIE TIRGI

| (5) | Tirgus izpētes rezultātā apstiprinājās, ka apvienošanās visvairāk ietekmē šādas jomas: 1) invazīvās kardioloģijas ierīces; 2) endovaskulārās ierīces; 3) sirds ķirurģijas ierīces; 4) sirds ritma kontroles ierīces. Attiecībā uz minēto pēdējo jomu nav pārklāšanās, jo J & J pašlaik nenodarbojas ar šo uzņēmējdarbību. |
| --- | --- |

(5)

Tirgus izpētes rezultātā apstiprinājās, ka apvienošanās visvairāk ietekmē šādas jomas: 1) invazīvās kardioloģijas ierīces; 2) endovaskulārās ierīces; 3) sirds ķirurģijas ierīces; 4) sirds ritma kontroles ierīces. Attiecībā uz minēto pēdējo jomu nav pārklāšanās, jo J & J pašlaik nenodarbojas ar šo uzņēmējdarbību.

A.   Attiecīgie produktu tirgi

1)   Invazīvās kardioloģijas ierīces

| (6) | Invazīvās kardioloģijas ierīces ir paredzētas koronāro artēriju slimību ārstēšanai ar minimālām invazīvām procedūrām. Šajā jomā galvenā ierīce ir stents, mazs izpletošs cauruļvads, ko ievieto nosprostotajā koronārajā artērijā, lai atbrīvotu to no asinsvada sieniņu sabiezējuma slāņa un tās balstītu, lai asinis pa to varētu plūst netraucēti. |
| --- | --- |

(6)

Invazīvās kardioloģijas ierīces ir paredzētas koronāro artēriju slimību ārstēšanai ar minimālām invazīvām procedūrām. Šajā jomā galvenā ierīce ir stents, mazs izpletošs cauruļvads, ko ievieto nosprostotajā koronārajā artērijā, lai atbrīvotu to no asinsvada sieniņu sabiezējuma slāņa un tās balstītu, lai asinis pa to varētu plūst netraucēti.

| (7) | Neizolētie metāla stenti (BMS) un zāļu eluēšanas stenti (DES) veido divus atsevišķus produktu tirgus, jo: šiem produktiem nav nozīmīgas cenu korelācijas, nav piedāvājuma līmeņa aizstājamības, bet ir īpaši nozīmīgas atšķirības klīniskajos rezultātos, kā arī dažādas atmaksāšanas sistēmas. Turklāt, neskatoties uz to, ka gan neizolētajiem metāla stentiem, gan zāļu eluēšanas stentiem ir stentu struktūra un piegādes sistēma, daudzas sastāvdaļas ir īpaši svarīgas koronārajiem zāļu eluēšanas stentiem (zāles, zāļu dozējums un atbrīvošanās ātruma pakāpe, polimēru pārklājums). |
| --- | --- |

(7)

Neizolētie metāla stenti (BMS) un zāļu eluēšanas stenti (DES) veido divus atsevišķus produktu tirgus, jo: šiem produktiem nav nozīmīgas cenu korelācijas, nav piedāvājuma līmeņa aizstājamības, bet ir īpaši nozīmīgas atšķirības klīniskajos rezultātos, kā arī dažādas atmaksāšanas sistēmas. Turklāt, neskatoties uz to, ka gan neizolētajiem metāla stentiem, gan zāļu eluēšanas stentiem ir stentu struktūra un piegādes sistēma, daudzas sastāvdaļas ir īpaši svarīgas koronārajiem zāļu eluēšanas stentiem (zāles, zāļu dozējums un atbrīvošanās ātruma pakāpe, polimēru pārklājums).

| (8) | Attiecībā uz tādiem papildu aprīkojumiem kā koronārie vadāmie katetri, koronārās vadāmās virzītājstieples un koronārie PTCA balonkatetri Komisijas tirgus izpētē tika konstatēts, ka ikviens no šiem produktiem veido atsevišķu attiecīgā produkta tirgu. Lielākai daļai intervences pasākumu būs vajadzīgs specifisks papildu aprīkojumu ar citiem izmēriem un formu. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz tādiem papildu aprīkojumiem kā koronārie vadāmie katetri, koronārās vadāmās virzītājstieples un koronārie PTCA balonkatetri Komisijas tirgus izpētē tika konstatēts, ka ikviens no šiem produktiem veido atsevišķu attiecīgā produkta tirgu. Lielākai daļai intervences pasākumu būs vajadzīgs specifisks papildu aprīkojumu ar citiem izmēriem un formu.

2)   Endovaskulārās ierīces

| (9) | Endovaskulārās ierīces, izmantojot minimālu invāziju, lieto tādu perifērās asinsrites asinsvadu (vai endovaskulāro) slimību ārstniecībā kā perifērās asinsrites slimība, kad uz perifēro asinsvadu sieniņām veidojas sabiezējuma slānis (t. i., asinsvadu pārkaļķošanās), kā arī aneirisma gadījumā (artērijas sieniņas vājākās vietas palielināšanās). |
| --- | --- |

(9)

Endovaskulārās ierīces, izmantojot minimālu invāziju, lieto tādu perifērās asinsrites asinsvadu (vai endovaskulāro) slimību ārstniecībā kā perifērās asinsrites slimība, kad uz perifēro asinsvadu sieniņām veidojas sabiezējuma slānis (t. i., asinsvadu pārkaļķošanās), kā arī aneirisma gadījumā (artērijas sieniņas vājākās vietas palielināšanās).

| (10) | Tāpat kā invazīvās kardioloģijas stenti, arī endovaskulārie stenti ir mazas izpletošas caurulītes, kuru uzdevums ir novērst sašaurinājumus vai aizsprostojumus perifērajā artērijā. |
| --- | --- |

(10)

Tāpat kā invazīvās kardioloģijas stenti, arī endovaskulārie stenti ir mazas izpletošas caurulītes, kuru uzdevums ir novērst sašaurinājumus vai aizsprostojumus perifērajā artērijā.

| (11) | Saskaņā ar pušu iesniegto informāciju, ko apstiprināja tirgus izpēte, attiecībā uz endovaskulārajiem stentiem ir jānodala divi atsevišķi tirgi: tirgus izpletošiem balonu stentiem (BX) (parasti izgatavoti no nerūsējoša tērauda un novietoti uz PTA balonkatetriem) un tirgus pašizpletošiem stentiem (SX), kuriem izmanto citādu ievietošanas tehnoloģiju. Komisijas izpētes rezultātā tika skaidri noteikta tendence vairāk specializēties endovaskulārajā jomā gan attiecībā uz BX stentiem (piemēram, nieru (BX) stentu un iegurņa limfmezglu-augšstilbu (BX) stentu segmentiem), gan uz SX stentiem (piemēram, nieru (SX) stentu, un iegurņa limfmezglu (SX) stentu un karotīdo stentu segmentiem). |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar pušu iesniegto informāciju, ko apstiprināja tirgus izpēte, attiecībā uz endovaskulārajiem stentiem ir jānodala divi atsevišķi tirgi: tirgus izpletošiem balonu stentiem (BX) (parasti izgatavoti no nerūsējoša tērauda un novietoti uz PTA balonkatetriem) un tirgus pašizpletošiem stentiem (SX), kuriem izmanto citādu ievietošanas tehnoloģiju. Komisijas izpētes rezultātā tika skaidri noteikta tendence vairāk specializēties endovaskulārajā jomā gan attiecībā uz BX stentiem (piemēram, nieru (BX) stentu un iegurņa limfmezglu-augšstilbu (BX) stentu segmentiem), gan uz SX stentiem (piemēram, nieru (SX) stentu, un iegurņa limfmezglu (SX) stentu un karotīdo stentu segmentiem).

| (12) | Ciktāl tas attiecas uz papildu aprīkojumu, endovaskulārie koronārie vadāmie katetri, vadāmās virzītājstieples, perkutānie transluminālie angioplastijas (PTA) balonkatetri veic līdzīgu funkciju kā attiecīgie produkti invazīvajā kardioloģijā. Tāpat kā koronārajā jomā katram no šiem papildu aprīkojumiem ir jānosaka attiecīgs tirgus, jo piedāvājuma līmenim ir augsta aizstājamība un visi lielākie ražotāji katram papildu aprīkojuma veidam piedāvā plašu modeļu klāstu attiecībā uz to izmēriem un formu. |
| --- | --- |

(12)

Ciktāl tas attiecas uz papildu aprīkojumu, endovaskulārie koronārie vadāmie katetri, vadāmās virzītājstieples, perkutānie transluminālie angioplastijas (PTA) balonkatetri veic līdzīgu funkciju kā attiecīgie produkti invazīvajā kardioloģijā. Tāpat kā koronārajā jomā katram no šiem papildu aprīkojumiem ir jānosaka attiecīgs tirgus, jo piedāvājuma līmenim ir augsta aizstājamība un visi lielākie ražotāji katram papildu aprīkojuma veidam piedāvā plašu modeļu klāstu attiecībā uz to izmēriem un formu.

3)   Sirds ķirurģijas ierīces

| (13) | Koronārās artērijas šuntēšanas ķirurģiju (“CABG”) izmanto koronāro artēriju slimību gadījumos; nosprostotai artērijai izveido apvedkanālu, piešujot (“šuntēšana”) cita asinsvada vienu galu pie aortas un otru galu aiz bojātās vietas pie koronārās artērijas. Pēc šīs operācijas pa jauno šuntēto asinsvadu asinis plūst uz sirds muskuli. Apvedvadam izmantoto asinsvadu ņem (“savāc”) no kājas (“vena saphena šunts”), krūškurvja vai rokas. |
| --- | --- |

(13)

Koronārās artērijas šuntēšanas ķirurģiju (“CABG”) izmanto koronāro artēriju slimību gadījumos; nosprostotai artērijai izveido apvedkanālu, piešujot (“šuntēšana”) cita asinsvada vienu galu pie aortas un otru galu aiz bojātās vietas pie koronārās artērijas. Pēc šīs operācijas pa jauno šuntēto asinsvadu asinis plūst uz sirds muskuli. Apvedvadam izmantoto asinsvadu ņem (“savāc”) no kājas (“vena saphena šunts”), krūškurvja vai rokas.

| (14) | Sirds ķirurģijas jomā ir ietekmēti šādi tirgi: i) sirds ritma CABG ražojumi (stabilizācijas sistēmas un papildu aprīkojums kā, piemēram, gaisa pūtēji/miglotāji); ii) endoskopiskās asinsvadu savācējsistēmas (“EVH”). |
| --- | --- |

(14)

Sirds ķirurģijas jomā ir ietekmēti šādi tirgi: i) sirds ritma CABG ražojumi (stabilizācijas sistēmas un papildu aprīkojums kā, piemēram, gaisa pūtēji/miglotāji); ii) endoskopiskās asinsvadu savācējsistēmas (“EVH”).

B.   Attiecīgie ģeogrāfiskie tirgi

| (15) | Tirgus izpētes rezultātā apstiprinājās, ka visi attiecīgie ģeogrāfiskie tirgi ir valsts tirgi, jo tiem ir stipri atšķirīgas atmaksas shēmas un iepirkuma procedūras, dažādās valstīs cenas ir atšķirīgas; ir vajadzība izveidot vietēju tirdzniecības biroju; pušu un konkurentu tirgus daļas ir atšķirīgas dažādās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(15)

Tirgus izpētes rezultātā apstiprinājās, ka visi attiecīgie ģeogrāfiskie tirgi ir valsts tirgi, jo tiem ir stipri atšķirīgas atmaksas shēmas un iepirkuma procedūras, dažādās valstīs cenas ir atšķirīgas; ir vajadzība izveidot vietēju tirdzniecības biroju; pušu un konkurentu tirgus daļas ir atšķirīgas dažādās dalībvalstīs.

III.   IETEKMES UZ KONKURENCI NOVĒRTĒJUMS

A.   Invazīvā kardioloģija

| (16) | Invazīvā kardioloģija ir samērā nesens uzņēmējdarbības veids, ko virza jauninājumi un raksturo tādi nozīmīgi tirgū iekļūšanas ierobežojumi kā pētniecības un attīstības finansējums, intelektuālā īpašuma tiesības produktu izstrādei, jauno produktu ilgais ceļš līdz tirgum, klīniskās pārbaudes, produktu klāsts. |
| --- | --- |

(16)

Invazīvā kardioloģija ir samērā nesens uzņēmējdarbības veids, ko virza jauninājumi un raksturo tādi nozīmīgi tirgū iekļūšanas ierobežojumi kā pētniecības un attīstības finansējums, intelektuālā īpašuma tiesības produktu izstrādei, jauno produktu ilgais ceļš līdz tirgum, klīniskās pārbaudes, produktu klāsts.

| (17) | Invazīvās kardioloģijas jomā darbojas divas galvenās tirgus dalībnieku grupas: lieli pasaules mēroga uzņēmumi, kuri konkurē pasaules tirgū (J & J, Guidant, Medtronic, Boston Scientific un Abbott) un vietēja mēroga dalībnieki (Sorin, Biotronik un citi). |
| --- | --- |

(17)

Invazīvās kardioloģijas jomā darbojas divas galvenās tirgus dalībnieku grupas: lieli pasaules mēroga uzņēmumi, kuri konkurē pasaules tirgū (J & J, Guidant, Medtronic, Boston Scientific un Abbott) un vietēja mēroga dalībnieki (Sorin, Biotronik un citi).

1)   Zāļu eluēšanas stenti

| (18) | Zāļu eluēšanas stentu (DES) tirgū koncentrācijas rezultātā potenciāliem konkurentiem tiks liegta ienākšana tirgū, jo Guidant darbojas tikai zāļu eluēšanas stentu jomā, bet vēl ne neizolētu metāla stentu jomā (BMS), savukārt J & J ir viens no diviem pašlaik vienīgajiem tirgus dalībniekiem, kas darbojas šajā tirgus segmentā, otrais ir Boston Scientific. |
| --- | --- |

(18)

Zāļu eluēšanas stentu (DES) tirgū koncentrācijas rezultātā potenciāliem konkurentiem tiks liegta ienākšana tirgū, jo Guidant darbojas tikai zāļu eluēšanas stentu jomā, bet vēl ne neizolētu metāla stentu jomā (BMS), savukārt J & J ir viens no diviem pašlaik vienīgajiem tirgus dalībniekiem, kas darbojas šajā tirgus segmentā, otrais ir Boston Scientific.

| (19) | Lai gan ir pazīmes tam, ka Guidant, iespējams, ir bijis viens no galvenajiem zāļu eluēšanas stentu tirgus dalībniekiem, darbojoties kā lielākais konkurences ierobežojuma faktors pret abiem pašreizējiem konkurentiem J & J un Boston Scientific, arī izpētē iegūtie pierādījumi liecina, ka citiem jaunienācējiem zāļu eluēšanas stentu tirgū būtu jāpieredz ievērojami konkurences ierobežojumi, kompensējot konkurences to zudumu, kas rodas, uzņēmumam J & J pārņemot Guidant (Medtronic, Abbott, Conor/Biotronik un Sorin). |
| --- | --- |

(19)

Lai gan ir pazīmes tam, ka Guidant, iespējams, ir bijis viens no galvenajiem zāļu eluēšanas stentu tirgus dalībniekiem, darbojoties kā lielākais konkurences ierobežojuma faktors pret abiem pašreizējiem konkurentiem J & J un Boston Scientific, arī izpētē iegūtie pierādījumi liecina, ka citiem jaunienācējiem zāļu eluēšanas stentu tirgū būtu jāpieredz ievērojami konkurences ierobežojumi, kompensējot konkurences to zudumu, kas rodas, uzņēmumam J & J pārņemot Guidant (Medtronic, Abbott, Conor/Biotronik un Sorin).

| (20) | Tādēļ Komisija secināja, ka paziņotā koncentrācija nerada nopietnas bažas par tās atbilstību kopējam tirgum attiecībā uz zāļu eluēšanas stentiem un tāpēc koncentrācija neradīs nopietnus draudus efektīvai konkurencei zāļu eluēšanas stentu kopējā tirgū. |
| --- | --- |

(20)

Tādēļ Komisija secināja, ka paziņotā koncentrācija nerada nopietnas bažas par tās atbilstību kopējam tirgum attiecībā uz zāļu eluēšanas stentiem un tāpēc koncentrācija neradīs nopietnus draudus efektīvai konkurencei zāļu eluēšanas stentu kopējā tirgū.

2)   Vadāmās virzītājstieples

| (21) | Invazīvajā kardioloģijā vadāmo virzītājstiepļu tirgū šī koncentrācija būtībā ietekmē visus valstu tirgus (virs 40 % un ar vismaz 5 % tirgus daļu pieaugumu), un daudzos no tiem, ieskaitot lielākās ES valstis, pusēm ir augstāks apvienoto tirgus daļu līmenis [65 %–75 %] un pat [75 %–85 %]. |
| --- | --- |

(21)

Invazīvajā kardioloģijā vadāmo virzītājstiepļu tirgū šī koncentrācija būtībā ietekmē visus valstu tirgus (virs 40 % un ar vismaz 5 % tirgus daļu pieaugumu), un daudzos no tiem, ieskaitot lielākās ES valstis, pusēm ir augstāks apvienoto tirgus daļu līmenis [65 %–75 %] un pat [75 %–85 %].

3)   Secinājumi

| (22) | Tādēļ Komisija secināja, ka paziņotā koncentrācija rada nopietnas bažas par tās atbilstību kopējam tirgum, jo tā apvienošanā iesaistītajām pusēm ļauj stiprināt Guidant no konkurences brīvo vadošo pozīciju, tā kā no šī tirgus tiek izslēgts viens no diviem galvenajiem konkurentiem. Turklāt pārējie šī tirgus uzņēmumi pat var gūt labumu no konkurences samazinājuma, kas radīsies apvienošanās rezultātā; konkurences pieaugums ļaus tiem noteikt augstākas cenas nekā parasti. |
| --- | --- |

(22)

Tādēļ Komisija secināja, ka paziņotā koncentrācija rada nopietnas bažas par tās atbilstību kopējam tirgum, jo tā apvienošanā iesaistītajām pusēm ļauj stiprināt Guidant no konkurences brīvo vadošo pozīciju, tā kā no šī tirgus tiek izslēgts viens no diviem galvenajiem konkurentiem. Turklāt pārējie šī tirgus uzņēmumi pat var gūt labumu no konkurences samazinājuma, kas radīsies apvienošanās rezultātā; konkurences pieaugums ļaus tiem noteikt augstākas cenas nekā parasti.

B.   Endovaskulārās ierīces

| (23) | Gan J & J, gan Guidant ir vadošie piegādātāji endovaskulāro ierīču jomā EEZ. Lai arī konkurentu skaits endovaskulāro ierīču tirgos ir pietiekošs (Abbott, Bard, Boston Scientific, B.Braun, Cook, Edwards Lifesciences, ev3, Invatec, Medtronic, Sorin un Terumo), ne visi tirgus dalībnieki ir vienlīdz spēcīgi vai ir parstāvēti visos produktu vai ģeogrāfiskajos tirgos. Turklāt tirgus izpēte atklāja, ka Guidant izstāšanās no konkurences no tirgus izspiedīs J & J stentiem tuvāko aizstājējproduktu. |
| --- | --- |

(23)

Gan J & J, gan Guidant ir vadošie piegādātāji endovaskulāro ierīču jomā EEZ. Lai arī konkurentu skaits endovaskulāro ierīču tirgos ir pietiekošs (Abbott, Bard, Boston Scientific, B.Braun, Cook, Edwards Lifesciences, ev3, Invatec, Medtronic, Sorin un Terumo), ne visi tirgus dalībnieki ir vienlīdz spēcīgi vai ir parstāvēti visos produktu vai ģeogrāfiskajos tirgos. Turklāt tirgus izpēte atklāja, ka Guidant izstāšanās no konkurences no tirgus izspiedīs J & J stentiem tuvāko aizstājējproduktu.

| (24) | EEZ mērogā endovaskulārajā tirgū attiecībā uz izpletošiem balonu stentiem apvienojošos pušu kopējā tirgus daļa ir līdz [60 %–70 %], (J & J, [30 %–40 %], Guidant, [25 %–35 %]). Šis tirgus sadalījums ir bijis relatīvi stabils pēdējos 4 gadus. |
| --- | --- |

(24)

EEZ mērogā endovaskulārajā tirgū attiecībā uz izpletošiem balonu stentiem apvienojošos pušu kopējā tirgus daļa ir līdz [60 %–70 %], (J & J, [30 %–40 %], Guidant, [25 %–35 %]). Šis tirgus sadalījums ir bijis relatīvi stabils pēdējos 4 gadus.

| (25) | Apskatot attiecīgos ģeogrāfiskos tirgus atsevišķi, t. i., katru dalībvalsti, salīdzinošā novērtējuma nolūkā, visvairāk ir ietekmētas 9 valstis, proti, Austrija, Beļģija, Francija, Vācija, Itālija, Luksemburga, Nīderlande, Portugāle un Spānija. |
| --- | --- |

(25)

Apskatot attiecīgos ģeogrāfiskos tirgus atsevišķi, t. i., katru dalībvalsti, salīdzinošā novērtējuma nolūkā, visvairāk ir ietekmētas 9 valstis, proti, Austrija, Beļģija, Francija, Vācija, Itālija, Luksemburga, Nīderlande, Portugāle un Spānija.

| (26) | Ņemot vērā to, ka apvienošanās notiek starp visspēcīgāko un otru spēcīgāko tirgus dalībnieku, izveidosies dominējošs stāvoklis visos konkrētajos tirgos un radīs nozīmīgu konkurences ierobežošanu. |
| --- | --- |

(26)

Ņemot vērā to, ka apvienošanās notiek starp visspēcīgāko un otru spēcīgāko tirgus dalībnieku, izveidosies dominējošs stāvoklis visos konkrētajos tirgos un radīs nozīmīgu konkurences ierobežošanu.

| (27) | EEZ endovaskulārajā tirgū attiecībā uz karotīdajiem stentiem visvairāk ietekmētās valstis ir Austrija, Beļģija, Francija, Vācija, Itālija, Luksemburga, Nīderlande, Portugāle un Spānija. |
| --- | --- |

(27)

EEZ endovaskulārajā tirgū attiecībā uz karotīdajiem stentiem visvairāk ietekmētās valstis ir Austrija, Beļģija, Francija, Vācija, Itālija, Luksemburga, Nīderlande, Portugāle un Spānija.

| (28) | Karotīdo stentu tirgū ir trīs galvenie dalībnieki: J & J, Guidant un Boston Scientific. Kopā tie aizņem no 83 % līdz 96 % tirgus daļu. Koncentrācija vai nu nostiprinās J & J vai Guidant pozīcijas (Austrijā, Somijā, Nīderlandē, Portugālē un Spānijā), vai arī apvienos otro un trešo tirgus dalībnieku, lai izveidotu jaunu vadošo tirgus dalībnieku (Beļģija, Vācija un Itālija). |
| --- | --- |

(28)

Karotīdo stentu tirgū ir trīs galvenie dalībnieki: J & J, Guidant un Boston Scientific. Kopā tie aizņem no 83 % līdz 96 % tirgus daļu. Koncentrācija vai nu nostiprinās J & J vai Guidant pozīcijas (Austrijā, Somijā, Nīderlandē, Portugālē un Spānijā), vai arī apvienos otro un trešo tirgus dalībnieku, lai izveidotu jaunu vadošo tirgus dalībnieku (Beļģija, Vācija un Itālija).

| (29) | Šī darbība minēto valstu tirgos pie šādas koncentrācijas pakāpes, šķēršļiem attiecībā uz piekļuvi, klientu lojalitātes, produktu aizstājēju pieejamības, kā arī svarīgāko konkurences šķēršļu likvidēšanas dēļ izraisīs vienpusēju nelabvēlīgu ietekmi šajos tirgos un tāpēc kavēs efektīvu konkurenci kopējā tirgū. |
| --- | --- |

(29)

Šī darbība minēto valstu tirgos pie šādas koncentrācijas pakāpes, šķēršļiem attiecībā uz piekļuvi, klientu lojalitātes, produktu aizstājēju pieejamības, kā arī svarīgāko konkurences šķēršļu likvidēšanas dēļ izraisīs vienpusēju nelabvēlīgu ietekmi šajos tirgos un tāpēc kavēs efektīvu konkurenci kopējā tirgū.

| (30) | Endovaskulārajā tirgū attiecībā uz nekarotīdajiem stentiem visvairāk ietekmētās valstis ir Austrija, Beļģija, Vācija un Nīderlande. Lielākajā daļā šo tirgu J & J ir vadošais tirgus dalībnieks, bet Guidant ir viens no vadošajiem dalībniekiem un vairums klientu to uzskata par tuvāko J & J produktu aizstājēju. |
| --- | --- |

(30)

Endovaskulārajā tirgū attiecībā uz nekarotīdajiem stentiem visvairāk ietekmētās valstis ir Austrija, Beļģija, Vācija un Nīderlande. Lielākajā daļā šo tirgu J & J ir vadošais tirgus dalībnieks, bet Guidant ir viens no vadošajiem dalībniekiem un vairums klientu to uzskata par tuvāko J & J produktu aizstājēju.

| (31) | Attiecībā uz pašizpletošiem nekarotīdajiem stentiem iepriekšminētajos tirgos koncentrācija tajos izraisīs nekoordinējamu negatīvu ietekmi un tāpēc kavēs efektīvu konkurenci kopējā tirgū un EEZ, jo tās rezultātā izveidosies vai nostiprināsies dominējošs stāvoklis. |
| --- | --- |

(31)

Attiecībā uz pašizpletošiem nekarotīdajiem stentiem iepriekšminētajos tirgos koncentrācija tajos izraisīs nekoordinējamu negatīvu ietekmi un tāpēc kavēs efektīvu konkurenci kopējā tirgū un EEZ, jo tās rezultātā izveidosies vai nostiprināsies dominējošs stāvoklis.

| (32) | Tādēļ Komisija secināja, ka paziņotā koncentrācija rada nopietnas bažas par tās atbilstību kopējam tirgum attiecībā uz endovaskulāro stentu tirgu. Koncentrācija radīs dominējošu stāvokli attiecībā uz izpletošiem balonu stentiem un izraisīs vienpusēju nelabvēlīgu ietekmi karotīdo un nekarotīdo stentu tirgos, un tāpēc kavēs efektīvu konkurenci kopējā tirgū. |
| --- | --- |

(32)

Tādēļ Komisija secināja, ka paziņotā koncentrācija rada nopietnas bažas par tās atbilstību kopējam tirgum attiecībā uz endovaskulāro stentu tirgu. Koncentrācija radīs dominējošu stāvokli attiecībā uz izpletošiem balonu stentiem un izraisīs vienpusēju nelabvēlīgu ietekmi karotīdo un nekarotīdo stentu tirgos, un tāpēc kavēs efektīvu konkurenci kopējā tirgū.

C.   Sirds ķirurģija: endoskopiskās asinsvadu savācējsistēmas

| (33) | Endoskopisko asinsvadu savācējsistēmu (EVH) pārdošana EEZ ir ievērojami mazāka nekā Amerikas Savienotajās Valstīs, tomēr tai ir tendence pieaugt. Eiropā tradicionālo asinsvadu savākšanu izmanto lielākajā daļā (98 %) procedūru. Būtībā J & J un Guidant ir divi vienīgie endoskopisko asinsvadu savācējsistēmu piegādātāji ar pušu aprēķinātu 90–95 % lielu un tirgus dalībnieku aprēķinātu 100 % lielu tirgus daļu visā Eiropā. |
| --- | --- |

(33)

Endoskopisko asinsvadu savācējsistēmu (EVH) pārdošana EEZ ir ievērojami mazāka nekā Amerikas Savienotajās Valstīs, tomēr tai ir tendence pieaugt. Eiropā tradicionālo asinsvadu savākšanu izmanto lielākajā daļā (98 %) procedūru. Būtībā J & J un Guidant ir divi vienīgie endoskopisko asinsvadu savācējsistēmu piegādātāji ar pušu aprēķinātu 90–95 % lielu un tirgus dalībnieku aprēķinātu 100 % lielu tirgus daļu visā Eiropā.

| (34) | Tādēļ Komisija secināja, ka paziņotā koncentrācija rada nopietnas bažas par tās atbilstību kopējam tirgum attiecībā uz endoskopisko asinsvadu savācējsistēmām un tās rezultātā Eiropā izveidosies monopols. |
| --- | --- |

(34)

Tādēļ Komisija secināja, ka paziņotā koncentrācija rada nopietnas bažas par tās atbilstību kopējam tirgum attiecībā uz endoskopisko asinsvadu savācējsistēmām un tās rezultātā Eiropā izveidosies monopols.

IV.   PUŠU PIEDĀVĀTĀS SAISTĪBAS

| (35) | Lai novērstu iepriekšminētās konkurences bažas attiecībā uz vadāmo virzītājstiepļu, endovaskulāro un sirds ķirurģijas tirgu, puses iesniedza turpmāk aprakstītās saistības.






  a) | Vadāmo virzītājstiepļu uzņēmējdarbībā puses piedāvāja nodalīt aktīvus, kas galvenokārt ir saistīti ar J & J vadāmo virzītājstiepļu piegādes, tirdzniecības un pārdošanas uzņēmējdarbību Eiropā. Būtībā nodalīšanu veidos inventāra un klientu saraksta nodošana, zīmolu izmantošanas tiesību piešķiršana, intelektuālā īpašuma tiesību licence, ar J & J vadāmo virzītājstiepļu izstrādi saistīto specifikāciju nodošana. Nodalīšana attiecas tikai uz Eiropu, un tajā nav ietverta ražošana, komplektēšana, sterilizēšana (šīs darbības pašlaik J & J uztic ārpakalpojumu sniedzējām organizācijām), izplatīšana un uzglabāšana. |
| --- | --- | --- |

(35)

Lai novērstu iepriekšminētās konkurences bažas attiecībā uz vadāmo virzītājstiepļu, endovaskulāro un sirds ķirurģijas tirgu, puses iesniedza turpmāk aprakstītās saistības.

a)

Vadāmo virzītājstiepļu uzņēmējdarbībā puses piedāvāja nodalīt aktīvus, kas galvenokārt ir saistīti ar J & J vadāmo virzītājstiepļu piegādes, tirdzniecības un pārdošanas uzņēmējdarbību Eiropā. Būtībā nodalīšanu veidos inventāra un klientu saraksta nodošana, zīmolu izmantošanas tiesību piešķiršana, intelektuālā īpašuma tiesību licence, ar J & J vadāmo virzītājstiepļu izstrādi saistīto specifikāciju nodošana. Nodalīšana attiecas tikai uz Eiropu, un tajā nav ietverta ražošana, komplektēšana, sterilizēšana (šīs darbības pašlaik J & J uztic ārpakalpojumu sniedzējām organizācijām), izplatīšana un uzglabāšana.

| b) | Endovaskulārajā jomā puses piedāvā nošķirt visas Guidant ar endovaskulāro uzņēmējdarbību saistītās darbības (produkti, loģistika, inventārs, klientu saraksts, pārdošanas jauda, preču zīmes un intelektuālais īpašums) EEZ. Nodalīšanā nav ietverta ražošana, finanses, administrācija, pētniecība un attīstība, kvalitāte un klīniskās pētniecības grupas, kuras atrodas ASV un darbojas pasaules mērogā. Puses pircējam piedāvā pagaidu pamatiekārtu ražotāja piegādes līgumu, kam sekos vai nu šī līguma turpinājums, vai pilns atbalsts ASV ražošanas iekārtām identisku iekārtu izveidei Eiropā. Nodalīšana papildus endovaskulārajiem stentiem, uz ko koncentrējās Komisijas analīze, attiecas arī uz ierīcēm aizsardzībai pret emboliju un endovaskulārajam papildus aprīkojumam. |
| --- | --- |

b)

Endovaskulārajā jomā puses piedāvā nošķirt visas Guidant ar endovaskulāro uzņēmējdarbību saistītās darbības (produkti, loģistika, inventārs, klientu saraksts, pārdošanas jauda, preču zīmes un intelektuālais īpašums) EEZ. Nodalīšanā nav ietverta ražošana, finanses, administrācija, pētniecība un attīstība, kvalitāte un klīniskās pētniecības grupas, kuras atrodas ASV un darbojas pasaules mērogā. Puses pircējam piedāvā pagaidu pamatiekārtu ražotāja piegādes līgumu, kam sekos vai nu šī līguma turpinājums, vai pilns atbalsts ASV ražošanas iekārtām identisku iekārtu izveidei Eiropā. Nodalīšana papildus endovaskulārajiem stentiem, uz ko koncentrējās Komisijas analīze, attiecas arī uz ierīcēm aizsardzībai pret emboliju un endovaskulārajam papildus aprīkojumam.

| c) | Sirds ķirurģijas jomā puses piedāvāja veikt vienu no turpmāk minētajiem nodalīšanas variantiem:






  a) | J & J endoskopiskās asinsvadu savācējsistēmas (“EVH”) un endoskopiskās radiālās arteriālās asinsvadu savācējsistēmas (“ERA komplekti”) vai |
| --- | --- | --- |

c)

Sirds ķirurģijas jomā puses piedāvāja veikt vienu no turpmāk minētajiem nodalīšanas variantiem:

a)

J & J endoskopiskās asinsvadu savācējsistēmas (“EVH”) un endoskopiskās radiālās arteriālās asinsvadu savācējsistēmas (“ERA komplekti”) vai

| b) | GDT sirds ķirurģijas uzņēmējdarbības aktīvi un personāls visā pasaulē, vai |
| --- | --- |

b)

GDT sirds ķirurģijas uzņēmējdarbības aktīvi un personāls visā pasaulē, vai

| c) | Guidant endoskopiskās asinsvadu savācējsistēmas, jo īpaši procedūru komplekti endoskopiskai asinsavadu savākšanai (“EVH komplekti”). |
| --- | --- |

c)

Guidant endoskopiskās asinsvadu savācējsistēmas, jo īpaši procedūru komplekti endoskopiskai asinsavadu savākšanai (“EVH komplekti”).

V.   IESNIEGTO SAISTĪBU NOVĒRTĒJUMS

| (36) | Kā liecina Komisijas veiktās tirgus izpētes rezultāti, šīs saistības var uzskatīt par pietiekamām, lai kliedētu bažas attiecībā uz konkurenci vadāmo virzītājstiepļu, endovaskulārās un sirds ķirurģijas jomā, kā tas minēts iepriekš. |
| --- | --- |

(36)

Kā liecina Komisijas veiktās tirgus izpētes rezultāti, šīs saistības var uzskatīt par pietiekamām, lai kliedētu bažas attiecībā uz konkurenci vadāmo virzītājstiepļu, endovaskulārās un sirds ķirurģijas jomā, kā tas minēts iepriekš.

| (37) | Tādēļ Komisija secināja, ka, pamatojoties uz pušu iesniegtajiem komentāriem, paziņotā koncentrācija nopietni neietekmēs konkurenci kopējā tirgū vai ievērojamā tā daļā. Tādēļ lēmumā ir ieteikts atzīt koncentrāciju par atbilstošu kopējam tirgum un EEZ līgumam saskaņā ar Apvienošanās regulas 2. panta 2. punktu, 8. panta 2. punktu un EEZ līguma 57. pantu |
| --- | --- |

(37)

Tādēļ Komisija secināja, ka, pamatojoties uz pušu iesniegtajiem komentāriem, paziņotā koncentrācija nopietni neietekmēs konkurenci kopējā tirgū vai ievērojamā tā daļā. Tādēļ lēmumā ir ieteikts atzīt koncentrāciju par atbilstošu kopējam tirgum un EEZ līgumam saskaņā ar Apvienošanās regulas 2. panta 2. punktu, 8. panta 2. punktu un EEZ līguma 57. pantu

VI.   SECINĀJUMI

| (38) | Ņemot vērā minētos iemeslus, Komisija secināja, ka ierosinātā koncentrācija būtiski nekavē efektīvu konkurenci kopējā tirgū vai būtiskā tā daļā. Tādēļ koncentrācija 2005. gada 25. augusta lēmumā tika atzīta par atbilstošu kopējam tirgum un EEZ līgumam saskaņā ar Apvienošanās regulas 8. panta 1. punktu un EEZ līguma 57. pantu. |
| --- | --- |

(38)

Ņemot vērā minētos iemeslus, Komisija secināja, ka ierosinātā koncentrācija būtiski nekavē efektīvu konkurenci kopējā tirgū vai būtiskā tā daļā. Tādēļ koncentrācija 2005. gada 25. augusta lēmumā tika atzīta par atbilstošu kopējam tirgum un EEZ līgumam saskaņā ar Apvienošanās regulas 8. panta 1. punktu un EEZ līguma 57. pantu.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 27.6.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 173/20 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 173/20

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 5. oktobris)

par EK Līguma 81. panta piemērošanas procedūru pret Automobiles Peugeot SA un Peugeot Nederland NV

(Lietas COMP/E2/36623, 36820 un 37275 – SEP un citi/Automobiles Peugeot SA)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 3683)

(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2006/431/EK)

Komisija 2005. gada 5. oktobrī pieņēma lēmumu attiecībā uz EK Līguma 81. panta piemērošanas procedūru. Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2003 (1) 30. panta noteikumiem Komisija še turpmāk publicē pušu vārdus un lēmuma galveno saturu, tajā skaitā visus vajadzības gadījumā uzliktos sodus, ņemot vērā uzņēmumu likumīgās intereses savu komercnoslēpumu aizsargāšanā. Pilna teksta nekonfidenciālā versija ir pieejama šajā gadījumā autentiskajās valodās un Komisijas darba valodās COMP ĢD tīmekļa vietnē šādā adresē: http://europa.eu.int/comm/competition/index_fr.html

1.   PĀRKĀPUMA KOPSAVILKUMS

1.1.   Ievads

| (1) | Atsaucoties uz sūdzībām, ar kurām noteikti Francijas starpnieki bija vērsušies Komisijā, tā 2005. gada 5. oktobrī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 7. pantu pieņēma lēmumu (še turpmāk “lēmums”), kas adresēts uzņēmumiem Automobiles Peugeot SA – mehānisko transportlīdzekļu ražotājam, un Peugeot Nederland NV – tā 100 % meitas uzņēmumam, kas atbildīgs par Peugeot markas automašīnu importēšanu Nīderlandē (še turpmāk “PNE”) par EK Līguma 81. panta pārkāpumu. Šie minētie uzņēmumi, vienojoties ar Peugeot tīkla locekļiem, kas ir izplatītāji Nīderlandē, ir izdarījuši 81. panta pārkāpumu, īstenojot divus pasākumus, kas paredz traucēt to automašīnu pārrobežu tirdzniecību, kuras nāk no šīs valsts un ir paredzētas gala patērētājiem, kuri atrodas citās dalībvalstīs, jo īpaši Francijā. Pirmo pasākumu, kas īstenots no 1997. gada līdz 2003. gadam, veidoja piemaksu, kas tika ieskaitīta izplatītājiem, sistēma, kura diskriminēja pārdošanu eksportam un kura, skatoties no objektīvas darbības veida, pārsniedza to, kas bija nepieciešams, lai mudinātu Nīderlandes izplatītājus vairāk ieguldīt tirdzniecības centienos viņu līguma teritorijā. Otro pasākumu, kas īstenots no 1997. gada līdz 2001. gadam, veidoja Automobiles Peugeot SA izdarītais spiediens uz izplatītājiem, kuri aktīvi darbojās eksportā, tas bija tiešs pasākums, kurš pastiprināja diskriminējošo piemaksu ietekmi. |
| --- | --- |

(1)

Atsaucoties uz sūdzībām, ar kurām noteikti Francijas starpnieki bija vērsušies Komisijā, tā 2005. gada 5. oktobrī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 7. pantu pieņēma lēmumu (še turpmāk “lēmums”), kas adresēts uzņēmumiem Automobiles Peugeot SA – mehānisko transportlīdzekļu ražotājam, un Peugeot Nederland NV – tā 100 % meitas uzņēmumam, kas atbildīgs par Peugeot markas automašīnu importēšanu Nīderlandē (še turpmāk “PNE”) par EK Līguma 81. panta pārkāpumu. Šie minētie uzņēmumi, vienojoties ar Peugeot tīkla locekļiem, kas ir izplatītāji Nīderlandē, ir izdarījuši 81. panta pārkāpumu, īstenojot divus pasākumus, kas paredz traucēt to automašīnu pārrobežu tirdzniecību, kuras nāk no šīs valsts un ir paredzētas gala patērētājiem, kuri atrodas citās dalībvalstīs, jo īpaši Francijā. Pirmo pasākumu, kas īstenots no 1997. gada līdz 2003. gadam, veidoja piemaksu, kas tika ieskaitīta izplatītājiem, sistēma, kura diskriminēja pārdošanu eksportam un kura, skatoties no objektīvas darbības veida, pārsniedza to, kas bija nepieciešams, lai mudinātu Nīderlandes izplatītājus vairāk ieguldīt tirdzniecības centienos viņu līguma teritorijā. Otro pasākumu, kas īstenots no 1997. gada līdz 2001. gadam, veidoja Automobiles Peugeot SA izdarītais spiediens uz izplatītājiem, kuri aktīvi darbojās eksportā, tas bija tiešs pasākums, kurš pastiprināja diskriminējošo piemaksu ietekmi.

1.2.   Fakti

1.2.1.   Uzņēmumi un attiecīgais produkts

1.2.1.1.   Uzņēmumi

| (2) | Peugeot SA (še turpmāk “PSA”) ir Eiropas otrais mehānisko transportlīdzekļu ražotājs ar 15,5 % pārdošanas daļu tirgū 2002. gadā (vieglās automašīnas un vieglie kravas automobiļi), kas ietver Peugeot un Citroën markas automašīnas. Automobiles Peugeot SA ir vispārējs mehānisko transportlīdzekļu ražotājs, kas ir 100 % PSA meitas uzņēmums, kurš attīsta, ražo un izplata Peugeot markas automašīnas. Katrā no divdesmit piecām dalībvalstīm Peugeot produktu izplatīšanu un pakalpojumus nodrošina valsts mazumtirdzniecības tīkls. Nīderlandē šo tīklu izveidoja un vada importētājs, kuru 100 % kontrolē Automobiles Peugeot SA, šajā gadījumā tas ir PNE, kas atrodas Utrehtā, Nīderlandē. |
| --- | --- |

(2)

Peugeot SA (še turpmāk “PSA”) ir Eiropas otrais mehānisko transportlīdzekļu ražotājs ar 15,5 % pārdošanas daļu tirgū 2002. gadā (vieglās automašīnas un vieglie kravas automobiļi), kas ietver Peugeot un Citroën markas automašīnas. Automobiles Peugeot SA ir vispārējs mehānisko transportlīdzekļu ražotājs, kas ir 100 % PSA meitas uzņēmums, kurš attīsta, ražo un izplata Peugeot markas automašīnas. Katrā no divdesmit piecām dalībvalstīm Peugeot produktu izplatīšanu un pakalpojumus nodrošina valsts mazumtirdzniecības tīkls. Nīderlandē šo tīklu izveidoja un vada importētājs, kuru 100 % kontrolē Automobiles Peugeot SA, šajā gadījumā tas ir PNE, kas atrodas Utrehtā, Nīderlandē.

| (3) | Nīderlandē Peugeot tīklu veido izplatītāji un tālākpārdošanas aģenti, kas tiem ir piesaistīti ar līgumiem. Nīderlandes Peugeot tīkla locekļu izplatītāju un tālākpārdošanas aģentu skaits tika jūtami samazināts no 1995. līdz 2003. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Nīderlandē Peugeot tīklu veido izplatītāji un tālākpārdošanas aģenti, kas tiem ir piesaistīti ar līgumiem. Nīderlandes Peugeot tīkla locekļu izplatītāju un tālākpārdošanas aģentu skaits tika jūtami samazināts no 1995. līdz 2003. gadam.

1.2.1.2.   Attiecīgais tirgus

| (4) | Vieglo automašīnu tirgus iedalās noteiktā skaitā segmentu. Lēmumā izskatītais konkurences ierobežojums ir ierobežojums “pa priekšmetiem”, kas ir novērtējams ne tikai tad, ja tirgus tiek aplūkots katra attiecīgā segmenta perspektīvā, ņemot tos individuāli, bet arī ja uzskata, ka šajā lietā atbilstīgais segments un divi blakus segmenti pārklājas, veidojot atbilstīgu tirgu, vai ja uzskata, ka šo tirgu veido apsvērumos minēto segmentu kopums. Nav nepieciešams pieņemt galīgo lēmumu attiecībā uz segmentu, kas būtu jāaplūko kā attiecīgais tirgus, ne atrisināt jautājumu par to, vai vieglo automašīnu tirgus ietver Kopienu kā veselumu, vai katra dalībvalsts veido ģeogrāfiski atsevišķu tirgu. |
| --- | --- |

(4)

Vieglo automašīnu tirgus iedalās noteiktā skaitā segmentu. Lēmumā izskatītais konkurences ierobežojums ir ierobežojums “pa priekšmetiem”, kas ir novērtējams ne tikai tad, ja tirgus tiek aplūkots katra attiecīgā segmenta perspektīvā, ņemot tos individuāli, bet arī ja uzskata, ka šajā lietā atbilstīgais segments un divi blakus segmenti pārklājas, veidojot atbilstīgu tirgu, vai ja uzskata, ka šo tirgu veido apsvērumos minēto segmentu kopums. Nav nepieciešams pieņemt galīgo lēmumu attiecībā uz segmentu, kas būtu jāaplūko kā attiecīgais tirgus, ne atrisināt jautājumu par to, vai vieglo automašīnu tirgus ietver Kopienu kā veselumu, vai katra dalībvalsts veido ģeogrāfiski atsevišķu tirgu.

| (5) | No 1995. gada līdz 2002. gadam Eiropas Savienībā un Eiropas Ekonomikas zonā katru gadu reģistrēto jaunu vieglo automašīnu kopējais skaits no 12 034 316 vienībām ir sasniedzis 14 398 718. Ņemot atsevišķi Peugeot marku, 1995. gadā kopējais reģistrāciju skaits bija 861 696 un 1 277 738 reģistrācijas 2002. gadā, pārejot no sestās marku pozīcijas uz trešo Eiropas Savienībā ar tirgus daļu, kas palielinājās no 7,2 % 1995. gadā uz 8,9 % 2002. gadā (2). Peugeot markai arī Nīderlandē bija spēcīgs un turpinošs tirgus daļu pieaugums vieglajām automašīnām, kas no 6,5 % 1997. gadā sasniedza 10,7 % 2003. gadā. |
| --- | --- |

(5)

No 1995. gada līdz 2002. gadam Eiropas Savienībā un Eiropas Ekonomikas zonā katru gadu reģistrēto jaunu vieglo automašīnu kopējais skaits no 12 034 316 vienībām ir sasniedzis 14 398 718. Ņemot atsevišķi Peugeot marku, 1995. gadā kopējais reģistrāciju skaits bija 861 696 un 1 277 738 reģistrācijas 2002. gadā, pārejot no sestās marku pozīcijas uz trešo Eiropas Savienībā ar tirgus daļu, kas palielinājās no 7,2 % 1995. gadā uz 8,9 % 2002. gadā (2). Peugeot markai arī Nīderlandē bija spēcīgs un turpinošs tirgus daļu pieaugums vieglajām automašīnām, kas no 6,5 % 1997. gadā sasniedza 10,7 % 2003. gadā.

1.2.2.   Attiecīgais nolīgums

| (6) | Lēmums attiecas uz pārkāpumu, kas izdarīts to ekskluzīvas un selektīvas izplatīšanas nolīgumu ietvaros, kuri reglamentē attiecības starp Peugeot un tā Nīderlandes izplatītājiem. Šo pārkāpumu veido divi īpašie pasākumi, kas spēj ierobežot paralēlo tirdzniecību: izplatītāju atlīdzības sistēma atkarībā no automašīnas piegādes ģeogrāfiskās vietas un spiediens uz izplatītājiem, kuri aktīvi darbojas eksporta jomā. |
| --- | --- |

(6)

Lēmums attiecas uz pārkāpumu, kas izdarīts to ekskluzīvas un selektīvas izplatīšanas nolīgumu ietvaros, kuri reglamentē attiecības starp Peugeot un tā Nīderlandes izplatītājiem. Šo pārkāpumu veido divi īpašie pasākumi, kas spēj ierobežot paralēlo tirdzniecību: izplatītāju atlīdzības sistēma atkarībā no automašīnas piegādes ģeogrāfiskās vietas un spiediens uz izplatītājiem, kuri aktīvi darbojas eksporta jomā.

1.2.2.1.   Diskriminējošās piemaksas

| (7) | Nīderlandē izplatītāju atlīdzību veidoja fiksēta daļa (starpība rēķinā (3)) un daļa, kas saistīta ar izplatītāja rezultātiem (vai piemaksa (4)), kas izplatītājam bija nepieciešama, lai gūtu peļņu no savas darbības. Tomēr Nīderlandes izplatītājs šo piemaksu varēja iegūt tikai ar nosacījumu, ja viņa pārdotās automašīnas reģistrētas savas dalībvalsts teritorijā. Peugeot ieviestā sistēma noteica divus posmus, kas reglamentē piemaksas piešķiršanas mehānismu: piemaksas tiesību iegūšana tika izveidota, pamatojoties uz kāda mērķa, kas noteikts finanšu gada sākumā, progresīvu īstenošanu, t. i., mērķis pārdošanai, kas jāveic izplatītāja teritorijā. Otrajā posmā, kad pārdošanas mērķis bija sasniegts, šādi iegūtu tiesību piešķiršana tika veikta arī, pamatojoties uz teritorijā pārdotajām automašīnām. Automobiles Peugeot SA pieprasīja šādu reģistrāciju dalībvalsts teritorijā, lai 1) izpildītu jebkuru pārdošanas mērķi, ka ļauj iegūt tiesības uz piemaksu un noteikt atlaidi katrai automašīnai, bet arī lai 2) identificētu katru automašīnu, ko pārdevis Automobiles Peugeot SA, un kas var saņemt šādu samaksu (piemaksas samaksāšana). |
| --- | --- |

(7)

Nīderlandē izplatītāju atlīdzību veidoja fiksēta daļa (starpība rēķinā (3)) un daļa, kas saistīta ar izplatītāja rezultātiem (vai piemaksa (4)), kas izplatītājam bija nepieciešama, lai gūtu peļņu no savas darbības. Tomēr Nīderlandes izplatītājs šo piemaksu varēja iegūt tikai ar nosacījumu, ja viņa pārdotās automašīnas reģistrētas savas dalībvalsts teritorijā. Peugeot ieviestā sistēma noteica divus posmus, kas reglamentē piemaksas piešķiršanas mehānismu: piemaksas tiesību iegūšana tika izveidota, pamatojoties uz kāda mērķa, kas noteikts finanšu gada sākumā, progresīvu īstenošanu, t. i., mērķis pārdošanai, kas jāveic izplatītāja teritorijā. Otrajā posmā, kad pārdošanas mērķis bija sasniegts, šādi iegūtu tiesību piešķiršana tika veikta arī, pamatojoties uz teritorijā pārdotajām automašīnām. Automobiles Peugeot SA pieprasīja šādu reģistrāciju dalībvalsts teritorijā, lai 1) izpildītu jebkuru pārdošanas mērķi, ka ļauj iegūt tiesības uz piemaksu un noteikt atlaidi katrai automašīnai, bet arī lai 2) identificētu katru automašīnu, ko pārdevis Automobiles Peugeot SA, un kas var saņemt šādu samaksu (piemaksas samaksāšana).

| (8) | Laikposmā no 1997. gada 1. janvāra līdz 1999. gada 31. decembrimAutomobiles Peugeot SA piemēroja izplatītāju atlīdzības sistēmu, kas veidoja papildu atlīdzību izplatītājam (“piemaksa” vai “superpiemaksa”) par visu vieglo automašīnu modeļu pārdošanu, kuras tika reģistrētas Nīderlandē, sākot no 1997. gada 1. janvāra. Pēc tam laikposmā no 2000. gada 1. janvāra līdz 2003. gada 1. oktobrimAutomobiles Peugeot SA mainīja izplatītāju atlīdzības sistēmu, lai ieviestu starpības mainīgo daļu, joprojām saglabājot “kvantitatīvo piemaksu”, kas tika maksāta izplatītājam, kurš sasniedza Peugeot markas automašīnu reģistrācijas mērķus Nīderlandē. Kvantitatīvās piemaksas princips tikai nedaudz mainījās šo abu periodu laikā. Piemaksu piemērošanai izplatītāji tika sadalīti kategorijās atkarībā no viņu mērķī norādītā automašīnu skaita. Piemaksa tika noteikta, ņemot vērā automašīnas modeli, izplatītāja kategoriju un sasniegtā mērķa procentuālo lielumu. |
| --- | --- |

(8)

Laikposmā no 1997. gada 1. janvāra līdz 1999. gada 31. decembrimAutomobiles Peugeot SA piemēroja izplatītāju atlīdzības sistēmu, kas veidoja papildu atlīdzību izplatītājam (“piemaksa” vai “superpiemaksa”) par visu vieglo automašīnu modeļu pārdošanu, kuras tika reģistrētas Nīderlandē, sākot no 1997. gada 1. janvāra. Pēc tam laikposmā no 2000. gada 1. janvāra līdz 2003. gada 1. oktobrimAutomobiles Peugeot SA mainīja izplatītāju atlīdzības sistēmu, lai ieviestu starpības mainīgo daļu, joprojām saglabājot “kvantitatīvo piemaksu”, kas tika maksāta izplatītājam, kurš sasniedza Peugeot markas automašīnu reģistrācijas mērķus Nīderlandē. Kvantitatīvās piemaksas princips tikai nedaudz mainījās šo abu periodu laikā. Piemaksu piemērošanai izplatītāji tika sadalīti kategorijās atkarībā no viņu mērķī norādītā automašīnu skaita. Piemaksa tika noteikta, ņemot vērā automašīnas modeli, izplatītāja kategoriju un sasniegtā mērķa procentuālo lielumu.

| (9) | Sākot no 1997. gada janvāra, ikgadējos apkārtrakstos, kas apstiprināti ar citiem pārbaudes elementiem, visiem izplatītājiem attiecībā uz jaunās piemaksu sistēmas ieviešanu bija paredzēts, ka piemaksas samaksai vispārējā veidā vērā tika ņemtas tikai tās vieglās automašīnas, kas reģistrētas Nīderlandes tirgū. |
| --- | --- |

(9)

Sākot no 1997. gada janvāra, ikgadējos apkārtrakstos, kas apstiprināti ar citiem pārbaudes elementiem, visiem izplatītājiem attiecībā uz jaunās piemaksu sistēmas ieviešanu bija paredzēts, ka piemaksas samaksai vispārējā veidā vērā tika ņemtas tikai tās vieglās automašīnas, kas reģistrētas Nīderlandes tirgū.

1.2.2.2.   Uz izplatītājiem izdarītais spiediens

| (10) | Otrais iepriekš minētais pasākums attiecas uz Automobiles Peugeot SA izdarīto spiedienu uz izplatītājiem, kas pastiprināja diskriminējošo piemaksu ietekmi ar tiešiem pasākumiem attiecībā uz izplatītājiem vai ar mēģinājumiem ierobežot, izmantojot draudus ierobežot piegādi, eksportēšanas darbības, ko tie bija acīmredzami attīstījuši. |
| --- | --- |

(10)

Otrais iepriekš minētais pasākums attiecas uz Automobiles Peugeot SA izdarīto spiedienu uz izplatītājiem, kas pastiprināja diskriminējošo piemaksu ietekmi ar tiešiem pasākumiem attiecībā uz izplatītājiem vai ar mēģinājumiem ierobežot, izmantojot draudus ierobežot piegādi, eksportēšanas darbības, ko tie bija acīmredzami attīstījuši.

| (11) | Jāuzsver, ka Automobiles Peugeot SA stratēģija eksporta ierobežošanai no Nīderlandes bija zināma izplatīšanas tīkla dalībniekiem, kuri baidījās par eksporta ilgtermiņa ietekmi uz viņu peļņu un kuri trīs sanāksmēs ar importētāju izteica savu viedokli, ka atbalsta tā pieprasīto pasākumu mērķi. Peugeot uzstāja, lai tiktu nodrošināta Nīderlandes tīkla locekļu izturēšanās saskaņotība; eksporta gadījumā importētājs iejauktos, izmantojot tiešus draudus un piegādes ierobežojumus, lai apstiprinātu šādi izveidoto disciplīnu. |
| --- | --- |

(11)

Jāuzsver, ka Automobiles Peugeot SA stratēģija eksporta ierobežošanai no Nīderlandes bija zināma izplatīšanas tīkla dalībniekiem, kuri baidījās par eksporta ilgtermiņa ietekmi uz viņu peļņu un kuri trīs sanāksmēs ar importētāju izteica savu viedokli, ka atbalsta tā pieprasīto pasākumu mērķi. Peugeot uzstāja, lai tiktu nodrošināta Nīderlandes tīkla locekļu izturēšanās saskaņotība; eksporta gadījumā importētājs iejauktos, izmantojot tiešus draudus un piegādes ierobežojumus, lai apstiprinātu šādi izveidoto disciplīnu.

| (12) | Pirmkārt, PNE izdarīja tiešus spiedienus, laiku pa laikam ierobežojot dažu izplatītāju veikto pārdošanu eksportā. PNE īstenoja spiedienu, jo īpaši izmantojot savus Account Managers Dealernet (AMD), tie bija darbinieki dienestā, kas atbildīgi par importētāja automašīnu tirdzniecību. Daļā no šo AMD veikto pārbaužu ziņojumos tika izdarīta piezīme par automašīnu tirdzniecību patērētājiem, kuri dzīvo ārzemēs. Lēmumā norādītajām AMD piezīmēm nozīme ir tikai tajā kontekstā, ka, no Automobiles Peugeot SA viedokļa, eksportam būtu jāsaglabā izņēmuma raksturs. Citi piemēri apstiprina spiediena izdarīšanu attiecībā uz to pašu priekšmetu, un kuru īstenošana nebalstījās uz AMD. Tieša darbība attiecās uz astoņiem izplatītājiem laikposmā no 1997. gada līdz 2001. gadam. |
| --- | --- |

(12)

Pirmkārt, PNE izdarīja tiešus spiedienus, laiku pa laikam ierobežojot dažu izplatītāju veikto pārdošanu eksportā. PNE īstenoja spiedienu, jo īpaši izmantojot savus Account Managers Dealernet (AMD), tie bija darbinieki dienestā, kas atbildīgi par importētāja automašīnu tirdzniecību. Daļā no šo AMD veikto pārbaužu ziņojumos tika izdarīta piezīme par automašīnu tirdzniecību patērētājiem, kuri dzīvo ārzemēs. Lēmumā norādītajām AMD piezīmēm nozīme ir tikai tajā kontekstā, ka, no Automobiles Peugeot SA viedokļa, eksportam būtu jāsaglabā izņēmuma raksturs. Citi piemēri apstiprina spiediena izdarīšanu attiecībā uz to pašu priekšmetu, un kuru īstenošana nebalstījās uz AMD. Tieša darbība attiecās uz astoņiem izplatītājiem laikposmā no 1997. gada līdz 2001. gadam.

| (13) | Otrkārt, kopš 1997. gada spiediens tika izdarīts arī, draudot samazināt piegādes, jo īpaši attiecībā uz visvairāk eksportētajiem modeļiem, tādiem kā 806.1997. gadā noteikti modeļi, tādi kā 406 Airlines un 106 Accents, bija paredzēti tikai Nīderlandes tirgum: eksportēšana bija nosodāma rīcība, kas izraisītu eksportētāja izplatītāja atbildību. Piegādes ierobežojumu draudi, kuriem sekoja precīzi ierobežojumi, jo īpaši attiecās uz 306 Break modeli. No dažiem sanāksmes protokoliem izriet, ka VPDN kopš 1997. gada ir arī atbalstījis noteiktu modeļu piegādes ierobežošanas pasākumu pieņemšanu, kā arī visvairāk eksportēto modeļu gammas izņemšanu. Turklāt 1998. gadā valsts rietumu daļas izplatītāji darīja zināmu, ka viņu interesēs ir izbeigt 206. modeļa pārdošanu eksportam. |
| --- | --- |

(13)

Otrkārt, kopš 1997. gada spiediens tika izdarīts arī, draudot samazināt piegādes, jo īpaši attiecībā uz visvairāk eksportētajiem modeļiem, tādiem kā 806.1997. gadā noteikti modeļi, tādi kā 406 Airlines un 106 Accents, bija paredzēti tikai Nīderlandes tirgum: eksportēšana bija nosodāma rīcība, kas izraisītu eksportētāja izplatītāja atbildību. Piegādes ierobežojumu draudi, kuriem sekoja precīzi ierobežojumi, jo īpaši attiecās uz 306 Break modeli. No dažiem sanāksmes protokoliem izriet, ka VPDN kopš 1997. gada ir arī atbalstījis noteiktu modeļu piegādes ierobežošanas pasākumu pieņemšanu, kā arī visvairāk eksportēto modeļu gammas izņemšanu. Turklāt 1998. gadā valsts rietumu daļas izplatītāji darīja zināmu, ka viņu interesēs ir izbeigt 206. modeļa pārdošanu eksportam.

2.   JURIDISKAIS NOVĒRTĒJUMS

2.1.   Vienošanās par attiecīgajiem pasākumiem

| (14) | Automobiles Peugeot SA pieņemtie pasākumi, lai ierobežotu pārdošanu eksportam un starpmarku konkurence neveidoja vienpusēju rīcību. Pretēji, tie atbilst Līguma 81. panta 1. punkta darbības jomai. Tie tika iekļauti līgumattiecībās, kuru priekšmets ir Peugeot mehānisko transportlīdzekļu un citu līgumā paredzēto preču tirdzniecība, starp Automobiles Peugeot SA, no vienas puses, un izplatītājiem, kuri pieder Nīderlandes selektīvas un ekskluzīvas izplatīšanas tīkliem, no otras puses. |
| --- | --- |

(14)

Automobiles Peugeot SA pieņemtie pasākumi, lai ierobežotu pārdošanu eksportam un starpmarku konkurence neveidoja vienpusēju rīcību. Pretēji, tie atbilst Līguma 81. panta 1. punkta darbības jomai. Tie tika iekļauti līgumattiecībās, kuru priekšmets ir Peugeot mehānisko transportlīdzekļu un citu līgumā paredzēto preču tirdzniecība, starp Automobiles Peugeot SA, no vienas puses, un izplatītājiem, kuri pieder Nīderlandes selektīvas un ekskluzīvas izplatīšanas tīkliem, no otras puses.

| (15) | Šīs lietas ietvaros un attiecībā uz diskriminējošo piemaksu vienošanās ir izveidota starp Automobiles Peugeot SA un tā Nīderlandes tīkla locekļiem. Turklāt Peugeot tīkla darbības praktiskā kārtība no 1997. gada līdz 2003. gadam parāda, ka ir bijusi klusuciešot izteikta Peugeot izplatītāju Nīderlandē piekrišana un tātad vēlmju sakritība katrā pārdošanas gadījumā (5). |
| --- | --- |

(15)

Šīs lietas ietvaros un attiecībā uz diskriminējošo piemaksu vienošanās ir izveidota starp Automobiles Peugeot SA un tā Nīderlandes tīkla locekļiem. Turklāt Peugeot tīkla darbības praktiskā kārtība no 1997. gada līdz 2003. gadam parāda, ka ir bijusi klusuciešot izteikta Peugeot izplatītāju Nīderlandē piekrišana un tātad vēlmju sakritība katrā pārdošanas gadījumā (5).

| (16) | Attiecībā uz spiedienu, kas izdarīts uz izplatītājiem, Automobiles Peugeot SA ar VPDN starpniecību nosūtīja Nīderlandes izplatītājiem skaidru uzaicinājumu, kas paredz ieviest eksporta uz citām dalībvalstīm ierobežošanas disciplīnu vismaz sākot no 1997. gada. Pēc tam spiediena izdarīšanas uz izplatītājiem epizodes, kā tas aprakstīts lēmumā, parāda, ka Automobiles Peugeot SA/PNE nosūtītais uzaicinājums, kas paredz nodrošināt to, ka eksporta darbības saglabā izņēmuma raksturu, ieguva principiālu visu tīkla locekļu piekrišanu, ar noteikumu, ka laiku pa laikam tika veiktas darbības, lai ražotājs varētu uzturēt šādi noteikto disciplīnu. |
| --- | --- |

(16)

Attiecībā uz spiedienu, kas izdarīts uz izplatītājiem, Automobiles Peugeot SA ar VPDN starpniecību nosūtīja Nīderlandes izplatītājiem skaidru uzaicinājumu, kas paredz ieviest eksporta uz citām dalībvalstīm ierobežošanas disciplīnu vismaz sākot no 1997. gada. Pēc tam spiediena izdarīšanas uz izplatītājiem epizodes, kā tas aprakstīts lēmumā, parāda, ka Automobiles Peugeot SA/PNE nosūtītais uzaicinājums, kas paredz nodrošināt to, ka eksporta darbības saglabā izņēmuma raksturu, ieguva principiālu visu tīkla locekļu piekrišanu, ar noteikumu, ka laiku pa laikam tika veiktas darbības, lai ražotājs varētu uzturēt šādi noteikto disciplīnu.

2.2.   Pārkāpuma būtība attiecībā uz abiem pasākumiem

| (17) | Automobiles Peugeot SA un PNE pieņēma stratēģiju, kas paredz ierobežot pārdošanu eksportam no Nīderlandes. Šīs stratēģijas, kas īstenota, vienojoties ar izplatītājiem un saistībā ar VPDN, kā arī katra no pasākumiem, kas to veido, mērķis un ietekme bija ierobežot konkurenci 81. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(17)

Automobiles Peugeot SA un PNE pieņēma stratēģiju, kas paredz ierobežot pārdošanu eksportam no Nīderlandes. Šīs stratēģijas, kas īstenota, vienojoties ar izplatītājiem un saistībā ar VPDN, kā arī katra no pasākumiem, kas to veido, mērķis un ietekme bija ierobežot konkurenci 81. panta 1. punkta nozīmē.

2.2.1.   Diskriminējoša piemaksa, lai samazinātu eksportu

| (18) | Automobiles Peugeot SA savā atbildē uz iebildumu izklāstu atsaucās uz kvantitatīvās piemaksas, kas īstenota Nīderlandē, prokonkurences raksturu, kuras “vienīgais un acīmredzamais” mērķis bija motivēt izplatītājus, viņiem sniedzot vajadzīgos ekonomiskos stimulus piemaksu veidā, lai tie koncentrētu savus labākos pārdošanas centienus līgumā paredzētajā teritorijā, un tādā veidā ļautu Automobiles Peugeot SA palielināt savu tirgus daļu Nīderlandē. |
| --- | --- |

(18)

Automobiles Peugeot SA savā atbildē uz iebildumu izklāstu atsaucās uz kvantitatīvās piemaksas, kas īstenota Nīderlandē, prokonkurences raksturu, kuras “vienīgais un acīmredzamais” mērķis bija motivēt izplatītājus, viņiem sniedzot vajadzīgos ekonomiskos stimulus piemaksu veidā, lai tie koncentrētu savus labākos pārdošanas centienus līgumā paredzētajā teritorijā, un tādā veidā ļautu Automobiles Peugeot SA palielināt savu tirgus daļu Nīderlandē.

| (19) | Šajā kontekstā ir jāpiebilst, ka lēmums neapstrīd ražotāja iespēju veidot savu tirdzniecības politiku atkarībā no dažādu valstu tirgu prasībām, lai iegūtu labāku iekļuves līmeni šajos tirgos. Lēmums neapstrīd ne ražotāja tiesības vienoties ar tā izplatītājiem par noteiktiem pārdošanas mērķiem attiecībā uz pārdošanu, ka jāīsteno līguma paredzētajā teritorijā, ne ražotāja tiesības pieņemt piemērotus stimulējošus pasākumus, jo īpaši piemaksu veidā, kas balstās uz izpildi, lai mudinātu izplatītājus palielināt pārdošanas apjomu viņiem nodotajā teritorijā. Šāda iespēja, kas stimulē konkurenci starp markām, bija turklāt jau skaidri paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1475/95 (6) (atbrīvojuma regula). |
| --- | --- |

(19)

Šajā kontekstā ir jāpiebilst, ka lēmums neapstrīd ražotāja iespēju veidot savu tirdzniecības politiku atkarībā no dažādu valstu tirgu prasībām, lai iegūtu labāku iekļuves līmeni šajos tirgos. Lēmums neapstrīd ne ražotāja tiesības vienoties ar tā izplatītājiem par noteiktiem pārdošanas mērķiem attiecībā uz pārdošanu, ka jāīsteno līguma paredzētajā teritorijā, ne ražotāja tiesības pieņemt piemērotus stimulējošus pasākumus, jo īpaši piemaksu veidā, kas balstās uz izpildi, lai mudinātu izplatītājus palielināt pārdošanas apjomu viņiem nodotajā teritorijā. Šāda iespēja, kas stimulē konkurenci starp markām, bija turklāt jau skaidri paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1475/95 (6) (atbrīvojuma regula).

| (20) | Bet, sākot no 1997. gada janvāra, ikgadējos apkārtrakstos, kas apstiprināti ar citiem pārbaudes elementiem, visiem izplatītājiem attiecībā uz jaunās piemaksu sistēmas ieviešanu bija paredzēts, ka piemaksas samaksai vērā tika ņemtas tikai tās vieglās automašīnas, kas reģistrētas Nīderlandes tirgū. Līdz ar to jebkurš izplatītājs, kurš pilnībā bija izpildījis šos teritoriālos pārdošanas mērķus un kurš tātad bija ieguvis tiesības uz piemaksu, tomēr noliedza šādi iegūtas piemaksas labumu, lai ieskaitītu (vai samaksātu) šīs tiesības par automašīnām, kas pārdotas patērētājiem, kuri nav rezidenti. Šāda sistēma, skatoties no objektīvas darbības veida puses, pārsniedza tātad to, kas bija nepieciešams, lai mudinātu Nīderlandes izplatītājus vairāk ieguldīt tirdzniecības centienos viņu līguma teritorijā. Tā atbilda vienam no raksturotajiem ierobežojumiem, kas minēti Regulā (EK) Nr. 1475/95, un pārkāpa 6. panta 1. punkta 8) apakšpunktu, saskaņā ar kuru atbrīvojumu nepiemēro, “ja piegādātājs bez objektīva iemesla piešķir izplatītājam atlīdzību, ko aprēķina, pamatojoties uz tālāk pārdoto mehānisko transportlīdzekļu galamērķi vai pircēja dzīvesvietu”. Turklāt PNE samazināja izplatītāju iespējas apiet šo sistēmu, pārbaudot atbilstību starp, no vienas puses, automašīnas pasūtījuma informāciju, ko izplatītājs ievadīja programmatūrā, ar kuru ražotājs pārvaldīja savas attiecības ar savu tīklu (DIALOG), un, no otras puses, datiem, ko tas ieguva no valsts reģistrācijas iestādes. |
| --- | --- |

(20)

Bet, sākot no 1997. gada janvāra, ikgadējos apkārtrakstos, kas apstiprināti ar citiem pārbaudes elementiem, visiem izplatītājiem attiecībā uz jaunās piemaksu sistēmas ieviešanu bija paredzēts, ka piemaksas samaksai vērā tika ņemtas tikai tās vieglās automašīnas, kas reģistrētas Nīderlandes tirgū. Līdz ar to jebkurš izplatītājs, kurš pilnībā bija izpildījis šos teritoriālos pārdošanas mērķus un kurš tātad bija ieguvis tiesības uz piemaksu, tomēr noliedza šādi iegūtas piemaksas labumu, lai ieskaitītu (vai samaksātu) šīs tiesības par automašīnām, kas pārdotas patērētājiem, kuri nav rezidenti. Šāda sistēma, skatoties no objektīvas darbības veida puses, pārsniedza tātad to, kas bija nepieciešams, lai mudinātu Nīderlandes izplatītājus vairāk ieguldīt tirdzniecības centienos viņu līguma teritorijā. Tā atbilda vienam no raksturotajiem ierobežojumiem, kas minēti Regulā (EK) Nr. 1475/95, un pārkāpa 6. panta 1. punkta 8) apakšpunktu, saskaņā ar kuru atbrīvojumu nepiemēro, “ja piegādātājs bez objektīva iemesla piešķir izplatītājam atlīdzību, ko aprēķina, pamatojoties uz tālāk pārdoto mehānisko transportlīdzekļu galamērķi vai pircēja dzīvesvietu”. Turklāt PNE samazināja izplatītāju iespējas apiet šo sistēmu, pārbaudot atbilstību starp, no vienas puses, automašīnas pasūtījuma informāciju, ko izplatītājs ievadīja programmatūrā, ar kuru ražotājs pārvaldīja savas attiecības ar savu tīklu (DIALOG), un, no otras puses, datiem, ko tas ieguva no valsts reģistrācijas iestādes.

| (21) | Automobiles Peugeot SA savā atbildē uz iebildumu izklāstu apstrīdēja šāda pasākuma efektivitāti, apgalvojot, ka šīs piemaksas summa bija pārāk maza, lai tās nemaksāšana atturētu izplatītājus no eksportēšanas. |
| --- | --- |

(21)

Automobiles Peugeot SA savā atbildē uz iebildumu izklāstu apstrīdēja šāda pasākuma efektivitāti, apgalvojot, ka šīs piemaksas summa bija pārāk maza, lai tās nemaksāšana atturētu izplatītājus no eksportēšanas.

| (22) | Vispirms ir jāatzīmē Automobiles Peugeot SA uzsāktās aizsardzības būtiski pretrunīgais raksturs. No otras puses, Automobiles Peugeot SA pasvītro, ka konkrētā sistēma un jo īpaši atlaižu līmenis, kuras piešķirtas izplatītājiem, kuri sasnieguši savus pārdošanas mērķus, no 1997. līdz 2003. gadam bija nepieciešams, lai sniegtu piemērotus ekonomiskus stimulus, lai sev nodrošinātu vislabākos pārdošanas centienus no izplatītāju puses attiecīgajās līguma teritorijās. Turklāt pārliecinoši elementi, kas iegūti izmeklēšanas laikā apstiprina iebildumu izklāstu par pasākumu nozīmīgo ietekmi, norādot, ka piemaksa izplatītājiem bija nozīmīga visa perioda laikā un ka tās zaudējumam par pārdošanu eksportam bija nozīmīga ietekme uz izplatītāju interesi pārdot patērētājiem, kuri nav rezidenti. |
| --- | --- |

(22)

Vispirms ir jāatzīmē Automobiles Peugeot SA uzsāktās aizsardzības būtiski pretrunīgais raksturs. No otras puses, Automobiles Peugeot SA pasvītro, ka konkrētā sistēma un jo īpaši atlaižu līmenis, kuras piešķirtas izplatītājiem, kuri sasnieguši savus pārdošanas mērķus, no 1997. līdz 2003. gadam bija nepieciešams, lai sniegtu piemērotus ekonomiskus stimulus, lai sev nodrošinātu vislabākos pārdošanas centienus no izplatītāju puses attiecīgajās līguma teritorijās. Turklāt pārliecinoši elementi, kas iegūti izmeklēšanas laikā apstiprina iebildumu izklāstu par pasākumu nozīmīgo ietekmi, norādot, ka piemaksa izplatītājiem bija nozīmīga visa perioda laikā un ka tās zaudējumam par pārdošanu eksportam bija nozīmīga ietekme uz izplatītāju interesi pārdot patērētājiem, kuri nav rezidenti.

2.2.2.   Spiediens, kas parāda Peugeot nolūku kavēt eksportu

| (23) | Sākot no 1997. gada līdz nesenam periodam 2001. gadā, Automobiles Peugeot SA laiku pa laikam veica darbības, lai atturētu noteiktus Nīderlandes izplatītājus piegādāt automašīnas citu dalībvalstu gala patērētājiem. Spiediena uz Nīderlandes izplatītājiem, piemēram, atlīdzības elementi, kas diskriminē eksporta gadījumā, mērķis bija kavēt automašīnu pārrobežu tirdzniecību starp Nīderlandes izplatītājiem un citu dalībvalstu izplatītājiem, lai atdalītu Nīderlandes tirgu attiecībā uz citiem Eiropas Savienības tirgiem. Lietā iegūtie dokumenti attiecībā uz spiedienu uz izplatītājiem ir jāizvērtē šīs stratēģijas ietvaros. |
| --- | --- |

(23)

Sākot no 1997. gada līdz nesenam periodam 2001. gadā, Automobiles Peugeot SA laiku pa laikam veica darbības, lai atturētu noteiktus Nīderlandes izplatītājus piegādāt automašīnas citu dalībvalstu gala patērētājiem. Spiediena uz Nīderlandes izplatītājiem, piemēram, atlīdzības elementi, kas diskriminē eksporta gadījumā, mērķis bija kavēt automašīnu pārrobežu tirdzniecību starp Nīderlandes izplatītājiem un citu dalībvalstu izplatītājiem, lai atdalītu Nīderlandes tirgu attiecībā uz citiem Eiropas Savienības tirgiem. Lietā iegūtie dokumenti attiecībā uz spiedienu uz izplatītājiem ir jāizvērtē šīs stratēģijas ietvaros.

2.3.   Būtiska un nosakāma līdzekļu ietekme

| (24) | Paralēls eksports no Nīderlandes samazinājās pēc 1997. gada, kad tika ieviesta atlīdzības sistēma, pēc 1999. gada tas samazinājās par 50 %. Tā ir atbilde uz iebildumu izklāstu, Automobiles Peugeot SA attiecina to uz citiem faktoriem un nevis uz attiecīgo atlīdzināšanas sistēmu, proti, “būtisku lomu” nospēlējušas cenu atšķirības, kas samazinās. Tomēr vairāki faktori ir pretrunā šādai analīzei. |
| --- | --- |

(24)

Paralēls eksports no Nīderlandes samazinājās pēc 1997. gada, kad tika ieviesta atlīdzības sistēma, pēc 1999. gada tas samazinājās par 50 %. Tā ir atbilde uz iebildumu izklāstu, Automobiles Peugeot SA attiecina to uz citiem faktoriem un nevis uz attiecīgo atlīdzināšanas sistēmu, proti, “būtisku lomu” nospēlējušas cenu atšķirības, kas samazinās. Tomēr vairāki faktori ir pretrunā šādai analīzei.

| (25) | Pirmkārt, aplūkojamajā laika posmā Kopienas līmenī nebija būtisku cenu atšķirību. |
| --- | --- |

(25)

Pirmkārt, aplūkojamajā laika posmā Kopienas līmenī nebija būtisku cenu atšķirību.

| (26) | Otrkārt, 2002. gada PNE iekšējā piezīmē noteica atlīdzības sistēmas ietekmi uz paralēlo tirdzniecību, novērtējot papildu tirdzniecības apjomu gala lietotājiem, kas nav rezidenti, salīdzinājumā ar iepriekšējā gadā sasniegumu, ja faktiski prēmiju par eksportam pārdotajām automašīnām izmaksāja 2003. gadā. |
| --- | --- |

(26)

Otrkārt, 2002. gada PNE iekšējā piezīmē noteica atlīdzības sistēmas ietekmi uz paralēlo tirdzniecību, novērtējot papildu tirdzniecības apjomu gala lietotājiem, kas nav rezidenti, salīdzinājumā ar iepriekšējā gadā sasniegumu, ja faktiski prēmiju par eksportam pārdotajām automašīnām izmaksāja 2003. gadā.

| (27) | Treškārt, attiecībā par spiedienu uz izplatītājiem pavisam 22 franču patērētāji sūdzējās Komisijai par zaudējumiem, kas radušies dēļ kavētām piegādēm un Peugeot draudiem. |
| --- | --- |

(27)

Treškārt, attiecībā par spiedienu uz izplatītājiem pavisam 22 franču patērētāji sūdzējās Komisijai par zaudējumiem, kas radušies dēļ kavētām piegādēm un Peugeot draudiem.

3.   NAUDAS SODS

| (28) | Komisija uzskatīja, ka tādēļ ir jāuzliek naudas sods, kas atbilst pārkāpuma smagumam, kuram ir preventīva ietekme novērst jebkādus turpmākus pārkāpumus. Nosakot soda naudas apmēru, Komisija ņēma vērā visus attiecīgos apstākļus, jo īpaši pārkāpuma smagumu un ilgumu, kas ir Regulas (EK) Nr. 1/200323. panta 3. punktā skaidri minētie kritēriji. |
| --- | --- |

(28)

Komisija uzskatīja, ka tādēļ ir jāuzliek naudas sods, kas atbilst pārkāpuma smagumam, kuram ir preventīva ietekme novērst jebkādus turpmākus pārkāpumus. Nosakot soda naudas apmēru, Komisija ņēma vērā visus attiecīgos apstākļus, jo īpaši pārkāpuma smagumu un ilgumu, kas ir Regulas (EK) Nr. 1/200323. panta 3. punktā skaidri minētie kritēriji.

| (29) | Ņemot vērā iepriekš minēto, 81. panta pārkāpums, ko izdarīja uzņēmums Automobiles Peugeot SA un tā meitas uzņēmums PNE, tika raksturots kā ļoti nopietns, turklāt šāds novērtējums attiecas gan uz prēmiju piešķiršanas politiku, gan arī uz citiem spiediena izdarīšanas paņēmieniem, ko veica Automobiles Peugeot SA. Komisijai un Eiropas Kopienu Tiesai jau bija izdevība paust viedokli par diskriminējošām atlīdzības sistēmām, kas ir atkarīgas no transportlīdzekļa piegādes vietas (7). Pārkāpuma smaguma novērtējums ir pamatots ar pamatnostādņu par naudas sodu noteikšanas metodi noteikumiem (8). |
| --- | --- |

(29)

Ņemot vērā iepriekš minēto, 81. panta pārkāpums, ko izdarīja uzņēmums Automobiles Peugeot SA un tā meitas uzņēmums PNE, tika raksturots kā ļoti nopietns, turklāt šāds novērtējums attiecas gan uz prēmiju piešķiršanas politiku, gan arī uz citiem spiediena izdarīšanas paņēmieniem, ko veica Automobiles Peugeot SA. Komisijai un Eiropas Kopienu Tiesai jau bija izdevība paust viedokli par diskriminējošām atlīdzības sistēmām, kas ir atkarīgas no transportlīdzekļa piegādes vietas (7). Pārkāpuma smaguma novērtējums ir pamatots ar pamatnostādņu par naudas sodu noteikšanas metodi noteikumiem (8).

| (30) | Pārkāpums ir arī ilglaicīgs. No 1997. gada sākuma līdz 2003. gada septembra beigām Automobiles Peugeot SA katru gadu atjaunoja diskriminējošo atlīdzības sistēmu eksportam ikgadējos apkārtrakstos. Laikā no 1997. gada līdz 2001. gadam Automobiles Peugeot SA papildināja eksporta ierobežojumu stratēģiju ar tiešiem brīdinājumiem un norādījumiem vairākiem izplatītājiem. Attiecībā uz pārkāpuma izbeigšanu lietā nav norādes uz to, ka pārkāpums būtu turpinājies pēc 2001. gada novembra, ja runa ir par spiedienu uz izplatītājiem, vai pēc 2003. gada oktobra, kad atlīdzības sistēma saskaņā ar attiecīgo lēmumu tika mainīta. |
| --- | --- |

(30)

Pārkāpums ir arī ilglaicīgs. No 1997. gada sākuma līdz 2003. gada septembra beigām Automobiles Peugeot SA katru gadu atjaunoja diskriminējošo atlīdzības sistēmu eksportam ikgadējos apkārtrakstos. Laikā no 1997. gada līdz 2001. gadam Automobiles Peugeot SA papildināja eksporta ierobežojumu stratēģiju ar tiešiem brīdinājumiem un norādījumiem vairākiem izplatītājiem. Attiecībā uz pārkāpuma izbeigšanu lietā nav norādes uz to, ka pārkāpums būtu turpinājies pēc 2001. gada novembra, ja runa ir par spiedienu uz izplatītājiem, vai pēc 2003. gada oktobra, kad atlīdzības sistēma saskaņā ar attiecīgo lēmumu tika mainīta.

| (31) | Šajā lietā nav ne mīkstinošu, ne pastiprinošu apstākļu. |
| --- | --- |

(31)

Šajā lietā nav ne mīkstinošu, ne pastiprinošu apstākļu.

4.   LĒMUMS

| (32) | Uzņēmums Automobiles Peugeot SA un tā meitas uzņēmums Peugeot Nederland NV pārkāpa Līguma 81. panta 1. punktu personiski vai ar pilnvarotu personu starpniecību noslēdzot līgumus ar Peugeot izplatīšanas tīkla izplatītājiem Nīderlandē, kuru uzdevums un mērķis bija kavēt pārdošanu gala pircējiem citās dalībvalstīs. Pārkāpums sākās 1997. gada janvāra sākumā un turpinājās līdz 2003. gada septembra beigām. |
| --- | --- |

(32)

Uzņēmums Automobiles Peugeot SA un tā meitas uzņēmums Peugeot Nederland NV pārkāpa Līguma 81. panta 1. punktu personiski vai ar pilnvarotu personu starpniecību noslēdzot līgumus ar Peugeot izplatīšanas tīkla izplatītājiem Nīderlandē, kuru uzdevums un mērķis bija kavēt pārdošanu gala pircējiem citās dalībvalstīs. Pārkāpums sākās 1997. gada janvāra sākumā un turpinājās līdz 2003. gada septembra beigām.

| (33) | Ja tas vēl nav novērsts, 1. pantā minētajiem uzņēmumiem jānovērš minētajā pantā konstatētais pārkāpums. Turpmāk šiem uzņēmumiem jāatturas no tādu pasākumu īstenošanas, kas pieļauj pārkāpumu vai kuru mērķis un sekas ir pielīdzināmas konkrētajam pārkāpumam. |
| --- | --- |

(33)

Ja tas vēl nav novērsts, 1. pantā minētajiem uzņēmumiem jānovērš minētajā pantā konstatētais pārkāpums. Turpmāk šiem uzņēmumiem jāatturas no tādu pasākumu īstenošanas, kas pieļauj pārkāpumu vai kuru mērķis un sekas ir pielīdzināmas konkrētajam pārkāpumam.

| (34) | Uzņēmumam Automobiles Peugeot SA un tā meitas uzņēmumam Peugeot Nederland NVP, kuri ir solidāri un atsevišķi atbildīgi, piemērota soda nauda 49,5 miljonu euro apmērā par 1. pantā minēto pārkāpumu. |
| --- | --- |

(34)

Uzņēmumam Automobiles Peugeot SA un tā meitas uzņēmumam Peugeot Nederland NVP, kuri ir solidāri un atsevišķi atbildīgi, piemērota soda nauda 49,5 miljonu euro apmērā par 1. pantā minēto pārkāpumu.

---

(1)  OV L 1, 4.1.2003., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 411/2004 (OV L 68, 6.3.2004., 1. lpp.).

(2)  PSA ar Peugeot un Citroën markām piederēja pieaugoša tirgus daļa, kas veidoja 12 % (1995. gadā) un 15,3 % (2003. gada pirmajos sešos mēnešos), pamatojoties uz jaunajām reģistrācijām, kas, sākot no 1999. gada, to ierindoja otrajā vieglo automašīnu piegādātāju vietā Eiropā aiz Volkswagen grupas.

(3)  Izplatītāja starpību veido atšķirība starp noteiktam modelim ieteikto kataloga cenu un cenu, par kādu izplatītājs nopērk automašīnu no ražotāja. Šī atlaide tiek izmantota, lai finansētu ar izplatīšanu saistītas izmaksas un vispārējus izplatītāja izdevumus, kā arī atlaides, kas tam lielākoties jāpiešķir gala patērētājiem.

(4)  Piemaksu veido atlīdzība, ko ražotājs ieskaita izplatītājam ar noteiktiem intervāliem par katru automašīnu, kas pārdota atbilstīgi piemērojamiem nosacījumiem. Piemaksu ieskaitīšana ir pakārtota noteiktu kvalitatīvu un kvantitatīvu mērķu izpildei.

(5)  Ražotāja vēlmes veidoja apkārtraksts, ko izplatītājs saņēma gada sākumā. Šis apkārtraksts noteica izplatītāja atlīdzības nosacījumus (starpība un piemaksa). Izplatītājs šos nosacījumus pieņēma katru reizi, kad vēlējās uzskaitīt viņa pasūtīto automašīnu pārdošanas mērķos (kas nosacīja piemaksas iegūšanu), kā arī kad tas pieprasīja piemaksas maksājumu par katru reģistrēto automašīnu (tiklīdz pārdošanas mērķi bija sasniegti). Šajā gadījumā to, ka izplatītājs piekrīt nosacījumiem, nozīmēja darbība, ievadot automašīnas pasūtījuma informāciju programmatūrā, ar kuru ražotājs pārvaldīja savas attiecības ar savu tīklu (DIALOG). Attiecīgais pasākums tādējādi tika veikts ar attiecīgo izplatītāju piekrišanu, jo jebkurā gadījumā tie veica pārdošanu šīs sistēmas ietvaros.

(6)  OV L 145, 29.6.1995., 25. lpp. 4. panta 1. punkts: Atbrīvojumu piemēro neatkarīgi no visām saistībām, ar ko izplatītājs apņemas: [...] 3) līguma teritorijā noteiktā laikā censties pārdot minimālo līguma preču daudzumu, ko nosaka puses ar kopīgu vienošanos vai, ja puses nevar vienoties par minimālo gadā pārdodamo līguma preču daudzumu, trešā persona – eksperts, cita starpā ņemot vērā iepriekš sasniegto apgrozījumu teritorijā, paredzamo apgrozījumu teritorijā un valstī.

(7)  Komisijas 1998. gada 28. janvāra Lēmums 98/273/EK Lietā IV/35.733 – Volkswagen (OV L 124, 25.4.1998., 60. lpp.), 129. apsvērums; Komisijas 2000. gada 20. septembra Lēmums 2001/146/EK Lietā COMP/36.653 – Opel (OV L 59, 28.2.2001., 1. lpp.), 117. apsvērums.

(8)  Pamatnostādnes par naudas sodu noteikšanas metodi saskaņā ar Regulas Nr. 1715. panta 2. punktu un EOTK līguma 65. panta 5. punktu. Publicēts OV C 9, 14.1.1998. A punkts definē ļoti smagus pārkāpumus šādi: “Tie ir ...rīcība, kas apdraud vienotā tirgus funkcionēšanu, piemēram, dalījums atsevišķos valstu tirgos”, kā tas ir šajā gadījumā.

---

| 27.6.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 173/25 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 173/25

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 23. jūnijs),

ar ko nosaka Kopienas finansiālo atbalstu to izdevumu segšanai, kuri radušies sakarā ar ārkārtas pasākumiem, izskaužot klasisko cūku mēri Vācijā 2001. gadā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 2407)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(2006/432/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Lēmumu 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā (1), jo īpaši tā 3. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Vācijā 2001. gadā tika konstatēti klasiskā cūku mēra uzliesmojumi. Šī slimība nopietni apdraud Kopienas mājlopus. |
| --- | --- |

(1)

Vācijā 2001. gadā tika konstatēti klasiskā cūku mēra uzliesmojumi. Šī slimība nopietni apdraud Kopienas mājlopus.

| (2) | Lai novērstu slimības izplatīšanos un palīdzētu to izskaust iespējami ātri, atbilstīgi Lēmumam 90/424/EEK Kopienai finansiāli jāpiedalās to attaisnoto izdevumu segšanā, kas dalībvalstij radušies sakarā ar ārkārtas pasākumiem šīs slimības apkarošanai. |
| --- | --- |

(2)

Lai novērstu slimības izplatīšanos un palīdzētu to izskaust iespējami ātri, atbilstīgi Lēmumam 90/424/EEK Kopienai finansiāli jāpiedalās to attaisnoto izdevumu segšanā, kas dalībvalstij radušies sakarā ar ārkārtas pasākumiem šīs slimības apkarošanai.

| (3) | Saskaņā ar Komisijas 2003. gada 3. jūlija Lēmumu 2003/492/EK par Kopienas finansiālo atbalstu klasiskā cūku mēra izskaušanai Vācijā 2001. gadā (2), Kopiena piešķīra finansiālu atbalstu Vācijai, lai palīdzētu segt izdevumus, kas radušies sakarā ar klasiskā cūku mēra apkarošanas ārkārtas pasākumiem, kuri īstenoti 2001. gadā. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Komisijas 2003. gada 3. jūlija Lēmumu 2003/492/EK par Kopienas finansiālo atbalstu klasiskā cūku mēra izskaušanai Vācijā 2001. gadā (2), Kopiena piešķīra finansiālu atbalstu Vācijai, lai palīdzētu segt izdevumus, kas radušies sakarā ar klasiskā cūku mēra apkarošanas ārkārtas pasākumiem, kuri īstenoti 2001. gadā.

| (4) | Saskaņā ar minēto lēmumu piešķirtā finansiālā atbalsta pirmās iemaksas apmērs ir 440 000 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar minēto lēmumu piešķirtā finansiālā atbalsta pirmās iemaksas apmērs ir 440 000 EUR.

| (5) | Saskaņā ar minēto lēmumu Kopienas finansiālā atbalsta atlikumu nosaka, pamatojoties uz Vācijas pieprasījumu, uz dokumentāciju, ar kuru pamatoti pieprasījumā norādītie skaitļi, un uz to pārbaužu rezultātiem, kuras Komisija veikusi uz vietas. Vācijas iesniegtajā pieprasījumā norādītais pamata izdevumu apjoms bija 3 256 879,80 DEM jeb 1 665 216,19 EUR un nokavētie maksājumi bija 16 978,40 DEM jeb 8 680,92 EUR, par ko Kopienas finansiālais atbalsts var būt ne vairāk kā 50 % no attaisnotajiem izdevumiem. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar minēto lēmumu Kopienas finansiālā atbalsta atlikumu nosaka, pamatojoties uz Vācijas pieprasījumu, uz dokumentāciju, ar kuru pamatoti pieprasījumā norādītie skaitļi, un uz to pārbaužu rezultātiem, kuras Komisija veikusi uz vietas. Vācijas iesniegtajā pieprasījumā norādītais pamata izdevumu apjoms bija 3 256 879,80 DEM jeb 1 665 216,19 EUR un nokavētie maksājumi bija 16 978,40 DEM jeb 8 680,92 EUR, par ko Kopienas finansiālais atbalsts var būt ne vairāk kā 50 % no attaisnotajiem izdevumiem.

| (6) | Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, tagad jānosaka Kopienas finansiālā atbalsta kopējā summa, kas paredzēta to izdevumu segšanai, kuri radušies, izskaužot klasisko cūku mēri Vācijā 2001. gadā. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, tagad jānosaka Kopienas finansiālā atbalsta kopējā summa, kas paredzēta to izdevumu segšanai, kuri radušies, izskaužot klasisko cūku mēri Vācijā 2001. gadā.

| (7) | Komisijas veikto pārbaužu rezultāti par Kopienas veterināro noteikumu ievērošanu un par vajadzīgo nosacījumu izpildi attiecībā uz Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanu rāda, ka nevar atzīt visus deklarētos izdevumus par attaisnotiem. |
| --- | --- |

(7)

Komisijas veikto pārbaužu rezultāti par Kopienas veterināro noteikumu ievērošanu un par vajadzīgo nosacījumu izpildi attiecībā uz Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanu rāda, ka nevar atzīt visus deklarētos izdevumus par attaisnotiem.

| (8) | Komisijas piezīmes un attaisnoto izdevumu aprēķina metodi vēstulē darīja zināmu Vācijai. |
| --- | --- |

(8)

Komisijas piezīmes un attaisnoto izdevumu aprēķina metodi vēstulē darīja zināmu Vācijai.

| (9) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU

1. pants

Kopienas finansiālā atbalsta kopējā summa to izdevumu segšanai, kas saistīti ar klasiskā cūku mēra izskaušanu Vācijā 2001. gadā, atbilstīgi Lēmumam 2003/492/EK ir noteikta pamata izdevumiem 827 037,06 EUR un nokavētiem maksājumiem –4 340,46 EUR apmērā.

Tā kā ar Lēmumu 2003/492/EK jau ir piešķirta pirmā iemaksa 440 000 EUR, Kopienas finansiālā atbalsta atlikums tiek noteikts 391 377,52 EUR apmērā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.

Briselē, 2006. gada 23. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 224, 18.8.1990., 19. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/53/EK (OV L 29, 2.2.2006., 37. lpp.).

1

(2)  OV L 168, 5.7.2003., 28. lpp.

2

---

| 27.6.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 173/27 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 173/27

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 23. jūnijs),

ar ko nosaka Kopienas finansiālo atbalstu to izdevumu segšanai, kuri radušies sakarā ar ārkārtas pasākumiem, izskaužot klasisko cūku mēri Vācijā 2002. gadā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 2408)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(2006/433/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Lēmumu 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā (1), un jo īpaši tā 3. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Vācijā 2002. gadā tika konstatēti klasiskā cūku mēra uzliesmojumi. Šī slimība nopietni apdraud Kopienas mājlopus. |
| --- | --- |

(1)

Vācijā 2002. gadā tika konstatēti klasiskā cūku mēra uzliesmojumi. Šī slimība nopietni apdraud Kopienas mājlopus.

| (2) | Lai novērstu slimības izplatīšanos un palīdzētu to izskaust iespējami ātri, atbilstīgi Lēmumam 90/424/EEK Kopienai finansiāli jāpiedalās to attaisnoto izdevumu segšanā, kas dalībvalstij radušies sakarā ar ārkārtas pasākumiem šīs slimības apkarošanai. |
| --- | --- |

(2)

Lai novērstu slimības izplatīšanos un palīdzētu to izskaust iespējami ātri, atbilstīgi Lēmumam 90/424/EEK Kopienai finansiāli jāpiedalās to attaisnoto izdevumu segšanā, kas dalībvalstij radušies sakarā ar ārkārtas pasākumiem šīs slimības apkarošanai.

| (3) | Saskaņā ar Komisijas 2003. gada 13. oktobra Lēmumu 2003/745/EK par Kopienas finansiālo atbalstu klasiskā cūku mēra izskaušanai Vācijā 2002. gadā (2) Kopiena piešķīra finansiālu atbalstu Vācijai, lai palīdzētu segt radušos izdevumus sakarā ar klasiskā cūku mēra apkarošanas ārkārtas pasākumiem, kuri īstenoti 2002. gadā. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Komisijas 2003. gada 13. oktobra Lēmumu 2003/745/EK par Kopienas finansiālo atbalstu klasiskā cūku mēra izskaušanai Vācijā 2002. gadā (2) Kopiena piešķīra finansiālu atbalstu Vācijai, lai palīdzētu segt radušos izdevumus sakarā ar klasiskā cūku mēra apkarošanas ārkārtas pasākumiem, kuri īstenoti 2002. gadā.

| (4) | Saskaņā ar minēto lēmumu pirmās iemaksas apmērs ir 460 000 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar minēto lēmumu pirmās iemaksas apmērs ir 460 000 EUR.

| (5) | Saskaņā ar minēto lēmumu Kopienas finansiālā atbalsta atlikumu nosaka, pamatojoties uz Vācijas pieprasījumu, kas iesniegts 2003. gada 19. novembrī, uz dokumentāciju, ar kuru pamatoti pieprasījumā norādītie skaitļi, un uz to pārbaužu rezultātiem, kuras Komisija veikusi uz vietas. Vācijas iesniegtajā pieprasījumā norādītais 2002. gada izdevumu apjoms bija 1 933 695,76 EUR, par ko Kopienas finansiālais atbalsts var būt ne vairāk kā 50 % no attaisnotajiem izdevumiem. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar minēto lēmumu Kopienas finansiālā atbalsta atlikumu nosaka, pamatojoties uz Vācijas pieprasījumu, kas iesniegts 2003. gada 19. novembrī, uz dokumentāciju, ar kuru pamatoti pieprasījumā norādītie skaitļi, un uz to pārbaužu rezultātiem, kuras Komisija veikusi uz vietas. Vācijas iesniegtajā pieprasījumā norādītais 2002. gada izdevumu apjoms bija 1 933 695,76 EUR, par ko Kopienas finansiālais atbalsts var būt ne vairāk kā 50 % no attaisnotajiem izdevumiem.

| (6) | Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, tagad jānosaka Kopienas finansiālā atbalsta kopējā summa, kas paredzēta to izdevumu segšanai, kuri radušies, izskaužot klasisko cūku mēri Vācijā 2002. gadā. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, tagad jānosaka Kopienas finansiālā atbalsta kopējā summa, kas paredzēta to izdevumu segšanai, kuri radušies, izskaužot klasisko cūku mēri Vācijā 2002. gadā.

| (7) | Komisijas veikto pārbaužu rezultāti par Kopienas veterināro noteikumu ievērošanu un par vajadzīgo nosacījumu izpildi attiecībā uz Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanu rāda, ka nevar atzīt visus deklarētos izdevumus par attaisnotiem. |
| --- | --- |

(7)

Komisijas veikto pārbaužu rezultāti par Kopienas veterināro noteikumu ievērošanu un par vajadzīgo nosacījumu izpildi attiecībā uz Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanu rāda, ka nevar atzīt visus deklarētos izdevumus par attaisnotiem.

| (8) | Komisijas piezīmes un attaisnoto izdevumu aprēķina metodi vēstulē darīja zināmu Vācijai. |
| --- | --- |

(8)

Komisijas piezīmes un attaisnoto izdevumu aprēķina metodi vēstulē darīja zināmu Vācijai.

| (9) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU

1. pants

Kopienas finansiālā atbalsta kopējā summa to izdevumu segšanai, kas saistīti ar klasiskā cūku mēra izskaušanu Vācijā 2002. gadā, atbilstīgi Lēmumam 2003/745/EK ir noteikta 925 808,47 EUR apmērā.

Tā kā ar Lēmumu 2003/745/EK jau ir piešķirta pirmā iemaksa 460 000 EUR, Kopienas finansiālā atbalsta atlikums tiek noteikts 465 808,47 EUR apmērā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.

Briselē, 2006. gada 23. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 224, 18.8.1990., 19. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/53/EK (OV L 29, 2.2.2006., 37. lpp.).

1

(2)  OV L 269, 21.10.2003., 18. lpp.

2

---

| 27.6.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 173/29 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 173/29

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 23. jūnijs),

ar ko nosaka Kopienas finansiālo atbalstu to izdevumu segšanai, kuri radušies sakarā ar ārkārtas pasākumiem, izskaužot klasisko cūku mēri Luksemburgā 2002. gadā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 2410)

(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)

(2006/434/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Lēmumu 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā (1), jo īpaši tā 3. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Luksemburgā 2002. gadā tika konstatēti klasiskā cūku mēra uzliesmojumi. Šī slimība nopietni apdraud Kopienas mājlopus. |
| --- | --- |

(1)

Luksemburgā 2002. gadā tika konstatēti klasiskā cūku mēra uzliesmojumi. Šī slimība nopietni apdraud Kopienas mājlopus.

| (2) | Lai novērstu slimības izplatīšanos un palīdzētu to izskaust iespējami ātri, atbilstīgi Lēmumam 90/424/EEK Kopienai finansiāli jāpiedalās to attaisnoto izdevumu segšanā, kas dalībvalstij radušies sakarā ar ārkārtas pasākumiem šīs slimības apkarošanai. |
| --- | --- |

(2)

Lai novērstu slimības izplatīšanos un palīdzētu to izskaust iespējami ātri, atbilstīgi Lēmumam 90/424/EEK Kopienai finansiāli jāpiedalās to attaisnoto izdevumu segšanā, kas dalībvalstij radušies sakarā ar ārkārtas pasākumiem šīs slimības apkarošanai.

| (3) | Saskaņā ar Komisijas 2003. gada 3. jūlija Lēmumu 2003/491/EK par Kopienas finansiālo atbalstu klasiskā cūku mēra izskaušanai Luksemburgā 2002. gadā (2) Kopiena piešķīra finansiālu atbalstu Luksemburgai, lai palīdzētu segt radušos izdevumus sakarā ar klasiskā cūku mēra apkarošanas ārkārtas pasākumiem, kuri īstenoti 2002. gadā. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Komisijas 2003. gada 3. jūlija Lēmumu 2003/491/EK par Kopienas finansiālo atbalstu klasiskā cūku mēra izskaušanai Luksemburgā 2002. gadā (2) Kopiena piešķīra finansiālu atbalstu Luksemburgai, lai palīdzētu segt radušos izdevumus sakarā ar klasiskā cūku mēra apkarošanas ārkārtas pasākumiem, kuri īstenoti 2002. gadā.

| (4) | Saskaņā ar minēto lēmumu piešķirtā finansiālā atbalsta pirmās iemaksas apmērs ir 500 000 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar minēto lēmumu piešķirtā finansiālā atbalsta pirmās iemaksas apmērs ir 500 000 EUR.

| (5) | Saskaņā ar minēto lēmumu Kopienas finansiālā atbalsta atlikumu nosaka, pamatojoties uz Luksemburgas pieprasījumu, kas iesniegts 2003. gada 17. jūlijā, uz dokumentāciju, ar kuru visos sīkumos pamatoti pieprasījumā norādītie skaitļi, un uz to pārbaužu rezultātiem, kurus Komisijas veikusi uz vietas. Luksemburgas iesniegtajā pieprasījumā norādītais izdevumu apjoms bija 3 253 235 EUR, par ko Kopienas finansiālais atbalsts var būt ne vairāk kā 50 % no attaisnotajiem izdevumiem kopā. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar minēto lēmumu Kopienas finansiālā atbalsta atlikumu nosaka, pamatojoties uz Luksemburgas pieprasījumu, kas iesniegts 2003. gada 17. jūlijā, uz dokumentāciju, ar kuru visos sīkumos pamatoti pieprasījumā norādītie skaitļi, un uz to pārbaužu rezultātiem, kurus Komisijas veikusi uz vietas. Luksemburgas iesniegtajā pieprasījumā norādītais izdevumu apjoms bija 3 253 235 EUR, par ko Kopienas finansiālais atbalsts var būt ne vairāk kā 50 % no attaisnotajiem izdevumiem kopā.

| (6) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tagad ir jānosaka Kopienas finansiālā atbalsta kopējā summa, kas paredzēta to izdevumu segšanai, kuri radušies, izskaužot klasisko cūku mēri Luksemburgā 2002. gadā. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tagad ir jānosaka Kopienas finansiālā atbalsta kopējā summa, kas paredzēta to izdevumu segšanai, kuri radušies, izskaužot klasisko cūku mēri Luksemburgā 2002. gadā.

| (7) | Komisijas veikto pārbaužu rezultāti par Kopienas veterināro noteikumu ievērošanu un par vajadzīgo nosacījumu izpildi attiecībā uz Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanu rāda, ka nevar atzīt visus deklarētos izdevumus par attaisnotiem. |
| --- | --- |

(7)

Komisijas veikto pārbaužu rezultāti par Kopienas veterināro noteikumu ievērošanu un par vajadzīgo nosacījumu izpildi attiecībā uz Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanu rāda, ka nevar atzīt visus deklarētos izdevumus par attaisnotiem.

| (8) | Komisijas piezīmes un attaisnoto izdevumu aprēķina metodi Luksemburgas iestādēm darīja zināmu ar 2005. gada 4. novembra vēstuli. |
| --- | --- |

(8)

Komisijas piezīmes un attaisnoto izdevumu aprēķina metodi Luksemburgas iestādēm darīja zināmu ar 2005. gada 4. novembra vēstuli.

| (9) | Komisijas galīgos secinājumus nosūtīja Luksemburgai 2006. gada 18. janvārī, un tajos ņemta vērā papildu informācija, ko Luksemburga nosūtīja Komisijai 2005. gada 15. decembrī. |
| --- | --- |

(9)

Komisijas galīgos secinājumus nosūtīja Luksemburgai 2006. gada 18. janvārī, un tajos ņemta vērā papildu informācija, ko Luksemburga nosūtīja Komisijai 2005. gada 15. decembrī.

| (10) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Kopienas finansiālā atbalsta kopējā summa to izdevumu segšanai, kas saistīti ar klasiskā cūku mēra izskaušanu Luksemburgā 2002. gadā, atbilstīgi Lēmumam 2003/491/EK ir noteikta 1 589 734 EUR apmērā.

Tā kā ar Lēmumu 2003/491/EK jau ir piešķirta pirmā iemaksa 500 000 EUR apmērā, Kopienas finansiālā atbalsta atlikums Luksemburgai izmaksājams 1 089 734 EUR apmērā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Luksemburgas Lielhercogistei.

Briselē, 2006. gada 23. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 224, 18.8.1990., 19. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/53/EK (OV L 29, 2.2.2006., 37. lpp.).

1

(2)  OV L 168, 5.7.2003., 23. lpp.

2

---

| 27.6.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 173/31 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 173/31

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 23. jūnijs),

ar ko groza Lēmumu 2005/710/EK par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar ļoti patogēnu putnu gripu mājputniem Rumānijā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 2421)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2006/435/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/496/EEK, ar ko nosaka principus attiecībā uz tādu dzīvnieku veterināro pārbaužu organizēšanu, kurus Kopienā ieved no trešām valstīm, un ar ko groza Direktīvu 89/662/EEK, Direktīvu 90/425/EEK un Direktīvu 90/675/EEK (1), un jo īpaši tās 18. panta 7. punktu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 18. decembra Direktīvu 97/78/EK, ar ko nosaka principus, kuri reglamentē veterināro pārbaužu organizēšanu attiecībā uz produktiem, ko ieved Kopienā no trešām valstīm (2), un jo īpaši tās 22. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Pēc putnu gripas uzliesmojuma, ko izraisīja ļoti patogēns vīrusa celms H5N1 un kas sākās 2003. gada decembrī Āzijas dienvidaustrumos, Komisija pieņēma vairākus aizsardzības pasākumus saistībā ar šo slimību, jo īpaši Komisijas 2005. gada 13. oktobra Lēmumu 2005/710/EK par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar ļoti patogēnu putnu gripu Rumānijā (3). |
| --- | --- |

(1)

Pēc putnu gripas uzliesmojuma, ko izraisīja ļoti patogēns vīrusa celms H5N1 un kas sākās 2003. gada decembrī Āzijas dienvidaustrumos, Komisija pieņēma vairākus aizsardzības pasākumus saistībā ar šo slimību, jo īpaši Komisijas 2005. gada 13. oktobra Lēmumu 2005/710/EK par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar ļoti patogēnu putnu gripu Rumānijā (3).

| (2) | Ar Lēmumu 2005/710/EK paredz dzīvu mājputnu, skrējējputnu, saimniecībā audzētu un savvaļas medījamo putnu un dzīvu putnu, kas nav mājputni, ieskaitot lolojumputnus, šo sugu inkubējamu olu un dažu citu putnu izcelsmes produktu importa pārtraukšanu Kopienā no dažām šīs slimības skartajām Rumānijas teritorijas daļām (“attiecīgais imports”). |
| --- | --- |

(2)

Ar Lēmumu 2005/710/EK paredz dzīvu mājputnu, skrējējputnu, saimniecībā audzētu un savvaļas medījamo putnu un dzīvu putnu, kas nav mājputni, ieskaitot lolojumputnus, šo sugu inkubējamu olu un dažu citu putnu izcelsmes produktu importa pārtraukšanu Kopienā no dažām šīs slimības skartajām Rumānijas teritorijas daļām (“attiecīgais imports”).

| (3) | Rumānija ir nosūtījusi Komisijai tādu papildu informāciju par stāvokli saistībā ar putnu gripu šajā valstī, kas liecina, ka pēdējā laikā minētās slimības uzliesmojums ir atklāts ārpus Rumānijas teritorijas, uz kuru patlaban attiecas Lēmums 2005/710/EK. |
| --- | --- |

(3)

Rumānija ir nosūtījusi Komisijai tādu papildu informāciju par stāvokli saistībā ar putnu gripu šajā valstī, kas liecina, ka pēdējā laikā minētās slimības uzliesmojums ir atklāts ārpus Rumānijas teritorijas, uz kuru patlaban attiecas Lēmums 2005/710/EK.

| (4) | Ievērojot putnu gripas izplatīšanās ātrumu Rumānijā dažu pēdējo nedēļu laikā, attiecīgā importa apturēšana no Rumānijas Kopienā ir jāattiecina arī uz visu šīs valsts teritoriju. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot putnu gripas izplatīšanās ātrumu Rumānijā dažu pēdējo nedēļu laikā, attiecīgā importa apturēšana no Rumānijas Kopienā ir jāattiecina arī uz visu šīs valsts teritoriju.

| (5) | Tāpēc Lēmums 2005/710/EK ir attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc Lēmums 2005/710/EK ir attiecīgi jāgroza.

| (6) | Ņemot vērā Komisijai paziņoto informāciju par epidemioloģisko stāvokli un kompetento Rumānijas iestāžu veiktajiem kontroles pasākumiem, šā lēmuma noteikumus pārskatīs Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības aizsardzības komitejas nākamajā sanāksmē 2006. gada jūlijā. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā Komisijai paziņoto informāciju par epidemioloģisko stāvokli un kompetento Rumānijas iestāžu veiktajiem kontroles pasākumiem, šā lēmuma noteikumus pārskatīs Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības aizsardzības komitejas nākamajā sanāksmē 2006. gada jūlijā.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2005/710/EK pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Dalībvalstis nekavējoties veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šo lēmumu, un šos pasākumus publicē. Dalībvalstis par to nekavējoties informē Komisiju.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2006. gada 23. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 268, 24.9.1991., 56. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

1

(2)  OV L 24, 30.1.1998., 9. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 (OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 269, 14.10.2005., 42. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/405/EK (OV L 158, 10.6.2006., 14. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

Rumānijas teritorijas daļas, kas minētas 1. panta a) un b) apakšpunktā:

A   daļa

| Valsts ISO kods | Valsts nosaukums | Teritorijas daļas apraksts |
| --- | --- | --- |
| RO | Rumānija | — | Visa Rumānijas teritorija |

Valsts ISO kods

Valsts nosaukums

Teritorijas daļas apraksts

RO

Rumānija

—

Visa Rumānijas teritorija

B   daļa

| Valsts ISO kods | Valsts nosaukums | Teritorijas daļas apraksts |
| --- | --- | --- |
| RO | Rumānija | — | Visa Rumānijas teritorija” |

Valsts ISO kods

Valsts nosaukums

Teritorijas daļas apraksts

RO

Rumānija

—

Visa Rumānijas teritorija”

---

| 27.6.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 173/33 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 173/33

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 23. jūnijs),

ar ko nosaka Kopienas finansiālo atbalstu to izdevumu segšanai, kuri radušies sakarā ar ārkārtas pasākumiem, izskaužot putnu gripu Beļģijā 2003. gadā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 2422)

(Autentisks ir tikai teksts holandiešu un franču valodā)

(2006/436/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Lēmumu 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā (1), jo īpaši tā 3. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Beļģijā 2003. gadā ir konstatēti putnu gripas uzliesmojumi. Šīs slimība nopietni apdraud Kopienas mājputnus. |
| --- | --- |

(1)

Beļģijā 2003. gadā ir konstatēti putnu gripas uzliesmojumi. Šīs slimība nopietni apdraud Kopienas mājputnus.

| (2) | Lai novērstu slimības izplatīšanos un palīdzētu to izskaust iespējami ātri, atbilstīgi Lēmumam 90/424/EEK Kopienai finansiāli jāpiedalās to attaisnoto izdevumu segšanā, kas dalībvalstij radušies sakarā ar ārkārtas pasākumiem šīs slimības apkarošanai. |
| --- | --- |

(2)

Lai novērstu slimības izplatīšanos un palīdzētu to izskaust iespējami ātri, atbilstīgi Lēmumam 90/424/EEK Kopienai finansiāli jāpiedalās to attaisnoto izdevumu segšanā, kas dalībvalstij radušies sakarā ar ārkārtas pasākumiem šīs slimības apkarošanai.

| (3) | Saskaņā ar Komisijas 2003. gada 10. oktobra Lēmumu 2003/749/EK par Kopienas finansiālo atbalstu to pamatoto izdevumu segšanai, kuri radušies sakarā ar ārkārtas pasākumiem, izskaužot putnu gripu Beļģijā 2003. gadā (2), Kopiena piešķīra finansiālu atbalstu Beļģijai, lai palīdzētu segt izdevumus, kas radušies sakarā ar putnu gripas apkarošanas ārkārtas pasākumiem, kuri īstenoti 2003. gadā. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Komisijas 2003. gada 10. oktobra Lēmumu 2003/749/EK par Kopienas finansiālo atbalstu to pamatoto izdevumu segšanai, kuri radušies sakarā ar ārkārtas pasākumiem, izskaužot putnu gripu Beļģijā 2003. gadā (2), Kopiena piešķīra finansiālu atbalstu Beļģijai, lai palīdzētu segt izdevumus, kas radušies sakarā ar putnu gripas apkarošanas ārkārtas pasākumiem, kuri īstenoti 2003. gadā.

| (4) | Saskaņā ar minēto lēmumu piešķirtā finansiālā atbalsta pirmās iemaksas apmērs ir 3 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar minēto lēmumu piešķirtā finansiālā atbalsta pirmās iemaksas apmērs ir 3 000 000 EUR.

| (5) | Saskaņā ar minēto lēmumu Kopienas finansiālā atbalsta atlikumu nosaka, pamatojoties uz Beļģijas pieprasījumu, kas iesniegts 2004. gada 13. janvārī un 24. martā, uz dokumentāciju, ar kuru pamatoti pieprasījumā norādītie skaitļi, un uz to pārbaužu rezultātiem, kuras Komisijas veikusi uz vietas. Beļģijas iesniegtajā pieprasījumā noradītais izdevumu apjoms bija 18 035 727,78 EUR, par ko Kopienas finansiālais atbalsts var būt ne vairāk kā 50 % no attaisnotajiem izdevumiem kopā. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar minēto lēmumu Kopienas finansiālā atbalsta atlikumu nosaka, pamatojoties uz Beļģijas pieprasījumu, kas iesniegts 2004. gada 13. janvārī un 24. martā, uz dokumentāciju, ar kuru pamatoti pieprasījumā norādītie skaitļi, un uz to pārbaužu rezultātiem, kuras Komisijas veikusi uz vietas. Beļģijas iesniegtajā pieprasījumā noradītais izdevumu apjoms bija 18 035 727,78 EUR, par ko Kopienas finansiālais atbalsts var būt ne vairāk kā 50 % no attaisnotajiem izdevumiem kopā.

| (6) | Ņemot vērā minētos apsvērumus, tagad ir jānosaka Kopienas finansiālā atbalsta kopējā summa, kas paredzēta to izdevumu segšanai, kuri radušies, izskaužot putnu gripu Beļģijā 2003. gadā. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā minētos apsvērumus, tagad ir jānosaka Kopienas finansiālā atbalsta kopējā summa, kas paredzēta to izdevumu segšanai, kuri radušies, izskaužot putnu gripu Beļģijā 2003. gadā.

| (7) | Komisijas veikto pārbaužu rezultāti par Kopienas veterināro noteikumu ievērošanu un par vajadzīgo nosacījumu izpildi attiecībā uz Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanu rāda, ka nevar atzīt visus deklarētos izdevumus par attaisnotiem. |
| --- | --- |

(7)

Komisijas veikto pārbaužu rezultāti par Kopienas veterināro noteikumu ievērošanu un par vajadzīgo nosacījumu izpildi attiecībā uz Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanu rāda, ka nevar atzīt visus deklarētos izdevumus par attaisnotiem.

| (8) | Komisijas jaunākās piezīmes, galīgos secinājumus un attaisnoto izdevumu aprēķina metodi Beļģijas iestādēm darīja zināmu ar 2006. gada 21. februāra vēstuli. |
| --- | --- |

(8)

Komisijas jaunākās piezīmes, galīgos secinājumus un attaisnoto izdevumu aprēķina metodi Beļģijas iestādēm darīja zināmu ar 2006. gada 21. februāra vēstuli.

| (9) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU

1. pants

Kopienas finansiālā atbalsta kopējā summa to izdevumu segšanai, kas saistīti ar putnu gripas izskaušanu Beļģijā 2003. gadā, atbilstīgi Lēmumam 2003/749/EK ir noteikta 8 088 508,16 EUR apmērā.

Tā kā ar Lēmumu 2003/749/EK jau ir piešķirta pirmā iemaksa 3 000 000 EUR, Kopienas finansiālā atbalsta atlikums tiek noteikts 5 088 508,16 EUR apmērā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Beļģijas Karalistei.

Briselē, 2006. gada 23. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 224, 18.8.1990., 19. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/53/EK (OV L 29, 2.2.2006., 37. lpp.).

1

(2)  OV L 271, 22.10.2003., 19. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2004/18/EK (OV L 5, 9.1.2004., 81. lpp.).

2

---