# Uradni list L 173/2006

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 173 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4927. junij 2006 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 173

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4927. junij 2006

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 941/2006 z dne 1. junija 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 51/2006 glede sinjega mola in sleda | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 942/2006 z dne 26. junija 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 7 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 943/2006 z dne 26. junija 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 2707/2000 o pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 v zvezi s pomočjo Skupnosti za oskrbo učencev v izobraževalnih ustanovah z mlekom in nekaterimi mlečnimi proizvodi | 9 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 944/2006 z dne 26. junija 2006 o odprtju krizne destilacije iz člena 30 Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 za nekatera vina v Italiji | 10 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 945/2006 z dne 26. junija 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 1342/2003 o posebnih podrobnejših pravilih za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj za žita in riž | 12 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 946/2006 z dne 23. junija 2006 o prepovedi lova na papalino na območju ICES IIIb, c, d (vode ES) s plovili, ki plujejo pod nemško zastavo | 13 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 947/2006 z dne 26. junija 2006 o določitvi, v kakšnem obsegu je mogoče ugoditi zahtevkom za uvozna dovoljenja, vloženim v juniju 2006 za mlado govedo moškega spola za pitanje, v okviru tarifne kvote, predvidene z Uredbo (ES) št. 800/2006 | 15 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

*

Uredba Sveta (ES) št. 941/2006 z dne 1. junija 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 51/2006 glede sinjega mola in sleda

1

Uredba Komisije (ES) št. 942/2006 z dne 26. junija 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

7

*

Uredba Komisije (ES) št. 943/2006 z dne 26. junija 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 2707/2000 o pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 v zvezi s pomočjo Skupnosti za oskrbo učencev v izobraževalnih ustanovah z mlekom in nekaterimi mlečnimi proizvodi

9

*

Uredba Komisije (ES) št. 944/2006 z dne 26. junija 2006 o odprtju krizne destilacije iz člena 30 Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 za nekatera vina v Italiji

10

*

Uredba Komisije (ES) št. 945/2006 z dne 26. junija 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 1342/2003 o posebnih podrobnejših pravilih za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj za žita in riž

12

*

Uredba Komisije (ES) št. 946/2006 z dne 23. junija 2006 o prepovedi lova na papalino na območju ICES IIIb, c, d (vode ES) s plovili, ki plujejo pod nemško zastavo

13

Uredba Komisije (ES) št. 947/2006 z dne 26. junija 2006 o določitvi, v kakšnem obsegu je mogoče ugoditi zahtevkom za uvozna dovoljenja, vloženim v juniju 2006 za mlado govedo moškega spola za pitanje, v okviru tarifne kvote, predvidene z Uredbo (ES) št. 800/2006

15

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Odločba Komisije z dne 25. avgusta 2005 o združljivosti koncentracije s skupnim trgom in z delovanjem Sporazuma EGP (Primer št. COMP/M.3687 – Johnson & Johnson/Guidant)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 3230)

   (
  1
  ) | 16 |
| | * | Odločba Komisije z dne 5. oktobra 2005 v zvezi s postopkom na podlagi člena 81 Pogodbe ES proti Automobiles Peugeot SA in Peugeot Nederland NV (Zadeve COMP/E2/36623 36820 37275 – SEP et autres/Automobiles Peugeot SA)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 3683)

   (
  1
  ) | 20 |
| | * | Odločba Komisije z dne 23. junija 2006 o določitvi finančnega prispevka Skupnosti za izdatke, nastale zaradi sprejetja izrednih ukrepov v zvezi z bojem proti klasični prašičji kugi v Nemčiji leta 2001
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2407) | 25 |
| | * | Odločba Komisije z dne 23. junija 2006 o določitvi finančnega prispevka Skupnosti za izdatke, nastale zaradi sprejetja izrednih ukrepov v zvezi z bojem proti klasični prašičji kugi v Nemčiji leta 2002
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2408) | 27 |
| | * | Odločba Komisije z dne 23. junija 2006 o določitvi finančnega prispevka Skupnosti za izdatke, nastale zaradi sprejetja izrednih ukrepov v zvezi z bojem proti klasični prašičji kugi v Luksemburgu leta 2002
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2410) | 29 |
| | * | Odločba Komisije z dne 23. junija 2006 o spremembi Odločbe 2005/710/ES o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi s sumom na visoko patogeno aviarno influenco v Romuniji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2421)

   (
  1
  ) | 31 |
| | * | Odločba Komisije z dne 23. junija 2006 o določitvi finančnega prispevka Skupnosti za izdatke zaradi izrednih ukrepov za boj proti aviarni influenci v Belgiji v letu 2003
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2422) | 33 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

*

Odločba Komisije z dne 25. avgusta 2005 o združljivosti koncentracije s skupnim trgom in z delovanjem Sporazuma EGP (Primer št. COMP/M.3687 – Johnson & Johnson/Guidant)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 3230)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 3230)

1

16

*

Odločba Komisije z dne 5. oktobra 2005 v zvezi s postopkom na podlagi člena 81 Pogodbe ES proti Automobiles Peugeot SA in Peugeot Nederland NV (Zadeve COMP/E2/36623 36820 37275 – SEP et autres/Automobiles Peugeot SA)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 3683)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 3683)

1

20

*

Odločba Komisije z dne 23. junija 2006 o določitvi finančnega prispevka Skupnosti za izdatke, nastale zaradi sprejetja izrednih ukrepov v zvezi z bojem proti klasični prašičji kugi v Nemčiji leta 2001
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2407)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2407)

25

*

Odločba Komisije z dne 23. junija 2006 o določitvi finančnega prispevka Skupnosti za izdatke, nastale zaradi sprejetja izrednih ukrepov v zvezi z bojem proti klasični prašičji kugi v Nemčiji leta 2002
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2408)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2408)

27

*

Odločba Komisije z dne 23. junija 2006 o določitvi finančnega prispevka Skupnosti za izdatke, nastale zaradi sprejetja izrednih ukrepov v zvezi z bojem proti klasični prašičji kugi v Luksemburgu leta 2002
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2410)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2410)

29

*

Odločba Komisije z dne 23. junija 2006 o spremembi Odločbe 2005/710/ES o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi s sumom na visoko patogeno aviarno influenco v Romuniji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2421)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2421)

1

31

*

Odločba Komisije z dne 23. junija 2006 o določitvi finančnega prispevka Skupnosti za izdatke zaradi izrednih ukrepov za boj proti aviarni influenci v Belgiji v letu 2003
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2422)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2422)

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 27.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 173/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 173/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 941/2006

z dne 1. junija 2006

o spremembi Uredbe (ES) št. 51/2006 glede sinjega mola in sleda

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1), in zlasti člena 20 Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 51/2006 (2) določa za leto 2006 ribolovne možnosti in s tem povezane pogoje za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 51/2006 (2) določa za leto 2006 ribolovne možnosti in s tem povezane pogoje za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova.

| (2) | V skladu s posvetovanji z dne 23. februarja 2006 med Skupnostjo in Ferskimi otoki je bil dosežen sporazum o vzajemnem dostopu do staležev sinjega mola in sleda v ribolovnih območjih ene in druge. Ta sporazum bi bilo treba izvajati. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s posvetovanji z dne 23. februarja 2006 med Skupnostjo in Ferskimi otoki je bil dosežen sporazum o vzajemnem dostopu do staležev sinjega mola in sleda v ribolovnih območjih ene in druge. Ta sporazum bi bilo treba izvajati.

| (3) | Ker plovila, ki so bila v razdelkih ICES VI a, b in VII b, c, j, k in na podobmočju XII namenjena ulovu osličev z zabodnimi mrežami, niso bila udeležena pri ribolovnih praksah, ki so privedle do prepovedi uporabe zabodnih mrež na teh območjih; je primerno, da se ta ribolov še naprej dovoljuje z odstopanjem od prepovedi. |
| --- | --- |

(3)

Ker plovila, ki so bila v razdelkih ICES VI a, b in VII b, c, j, k in na podobmočju XII namenjena ulovu osličev z zabodnimi mrežami, niso bila udeležena pri ribolovnih praksah, ki so privedle do prepovedi uporabe zabodnih mrež na teh območjih; je primerno, da se ta ribolov še naprej dovoljuje z odstopanjem od prepovedi.

| (4) | Skupnost je imela z Norveško posvetovanja o upravljanju staležev norveškega sleda, ki se drsti spomladi (atlantski sled), v severovzhodnem Atlantiku, zlasti glede izvajanja režima izdajanja dovoljenj. |
| --- | --- |

(4)

Skupnost je imela z Norveško posvetovanja o upravljanju staležev norveškega sleda, ki se drsti spomladi (atlantski sled), v severovzhodnem Atlantiku, zlasti glede izvajanja režima izdajanja dovoljenj.

| (5) | Uredbo (ES) št. 51/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (ES) št. 51/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloge IA, IB in IV k Uredbi (ES) št. 51/2006 se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Luxembourgu, 1. junija 2006

Za Svet

Predsednica

U. HAUBNER

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

1

(2)  UL L 16, 20.1.2006, str. 1.

2

---

PRILOGA

Priloge k Uredbi (ES) št. 51/2006 se spremenijo:

| 1. | V Prilogi IA se vnos za sinji mol v območjih I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII in XIV (ES in mednarodne vode) nadomesti z:














  „Vrsta | : | Sinji mol

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- | --- |

1.

V Prilogi IA se vnos za sinji mol v območjih I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII in XIV (ES in mednarodne vode) nadomesti z:

„Vrsta

:

Sinji mol

Micromesistius poutassou

| Območje | : | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII in XIV (ES in mednarodne vode)
  WHB/1 X 14 |
| --- | --- | --- |

Območje

:

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII in XIV (ES in mednarodne vode)

WHB/1 X 14

Danska

52 529 (5)
   (6)

Analitski celotni dovoljeni ulov.

Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se uporablja.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se uporablja.

Člen 5(2) Uredbe (ES) št. 847/96 se uporablja.

Nemčija

20 424 (5)
   (6)

Španija

44 533 (5)
   (6)

Francija

36 556 (5)
   (6)

Irska

40 677 (5)
   (6)

Nizozemska

64 053 (5)
   (6)

Portugalska

4 137 (5)
   (6)

Švedska

12 994 (5)
   (6)

Združeno kraljestvo

68 161 (5)
   (6)

ES

344 063 (5)
   (6)

Norveška

152 442 (1)
   (2)

Ferski otoki

45 000 (3)
   (4)

Celotni dovoljeni ulov

2 000 000

| 2. | V Prilogi IA se vstavi naslednji vnos za zgornjim vnosom:














  „Vrsta | : | Sinji mol

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- | --- |

2.

V Prilogi IA se vstavi naslednji vnos za zgornjim vnosom:

„Vrsta

:

Sinji mol

Micromesistius poutassou

| Območje | : | vode ES II, IVa (8), VIa (9), VIb, VII (10)

  WHB/24A567 |
| --- | --- | --- |

Območje

:

vode ES II, IVa (8), VIa (9), VIb, VII (10)

WHB/24A567

Ferski otoki

10 000 (7)

Celotni dovoljeni ulov

2 000 000

| 3. | V Prilogi IB se vnos za sled na območju I in II (ES in mednarodne vode) nadomesti z:














  „Vrsta | : | Sled

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- | --- |

3.

V Prilogi IB se vnos za sled na območju I in II (ES in mednarodne vode) nadomesti z:

„Vrsta

:

Sled

Clupea harengus

| Območje | : | vode ES in mednarodne vode območij I in II
  HER/1/2. |
| --- | --- | --- |

Območje

:

vode ES in mednarodne vode območij I in II

HER/1/2.

Belgija

22

Danska

21 243

Nemčija

3 720

Španija

70

Francija

917

Irska

5 499

Nizozemska

7 602

Poljska

1 075

Portugalska

70

Finska

329

Švedska

7 872

Združeno kraljestvo

13 581

ES

62 000

Ferski otoki

6 196 (11)

Celotni dovoljeni ulov

Ni pomembno.

Členi 3 in 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporabljajo, toda člen 5(2) zadevne uredbe se uporablja.

Posebni pogoji:

V mejah omenjenih kvot se v navedenih območjih ne sme uloviti več od naslednjih količin:

| | II, Vb severno od 62° S (vode Ferskih otokov) (HER/2A5B-F) |
| --- | --- |
| Belgija | 2 |
| Danska | 2 117 |
| Nemčija | 371 |
| Španija | 7 |
| Francija | 91 |
| Irska | 548 |
| Nizozemska | 758 |
| Poljska | 107 |
| Portugalska | 7 |
| Finska | 32 |
| Švedska | 784 |
| Združeno kraljestvo | 1 354 |

II, Vb severno od 62° S (vode Ferskih otokov) (HER/2A5B-F)

Belgija

2

Danska

2 117

Nemčija

371

Španija

7

Francija

91

Irska

548

Nizozemska

758

Poljska

107

Portugalska

7

Finska

32

Švedska

784

Združeno kraljestvo

1 354

| 4. | V Prilogi III v delu A se doda naslednja točka.






  „8.5 | Z odstopanjem od točk 8.3 in 8.4 lahko plovila, namenjena ulovu osličev, uporabljajo zabodne mreže z velikostjo mrežnega očesa 120 mm na zadevnih območjih na mestih, kjer je zaznamovana globina manjša od 600 metrov.“ |
| --- | --- | --- |

4.

V Prilogi III v delu A se doda naslednja točka.

„8.5

Z odstopanjem od točk 8.3 in 8.4 lahko plovila, namenjena ulovu osličev, uporabljajo zabodne mreže z velikostjo mrežnega očesa 120 mm na zadevnih območjih na mestih, kjer je zaznamovana globina manjša od 600 metrov.“

| 5. | V Prilogi IV se dela I in II nadomestita z naslednjim:
  „DEL I
  Količinske omejitve dovoljenj in posebnih ribolovnih dovoljenj za plovila Skupnosti, ki lovijo v vodah tretjih držav









  Ribolovno območje | Ribištvo | Število dovoljenj | Razdelitev dovoljenj med države članice | Največje število kadar koli navzočih plovil |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Norveške vode in ribolovno območje okrog Jan Mayen | Sled, severno od 62° 00′ S | 77 | DK: 26, DE: 5, FR: 1, IRL: 7, NL: 9, SW: 10, UK: 17 | 57 |
| Pridnene vrste, severno od 62° 00′ S | 80 | FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IRL: 1 | 50 |
| Skuša, južno od 62° 00′ S, ribolov z zaporno plavarico | 11 | DE: 1 (12), DK: 26 (12), FR: 2 (12), NL: 1 (12) | ni pomembno |
| Skuša, južno od 62° 00′ S, ribolov z vlečno mrežo | 19 | ni pomembno |
| Skuša, severno od 62° 00′ S, ribolov z zaporno plavarico | 11 (13) | DK: 11 | ni pomembno |
| Vrste za industrijsko uporabo, južno od 62° 00′ S | 480 | DK: 450, UK: 30 | 150 |
| Vode Ferskih otokov | Ves ribolov z vlečno mrežo s plovili dolžine največ 180 čevljev v območju od 12 do 21 milj od ferskih temeljnih črt | 26 | BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18 | 13 |
| Usmerjeni ribolov trske in vahnje z mrežnim očesom najmanj 135 mm, omejen na območje južno od 62° 28′ S in vzhodno od 6° 30′ Z | 8 (14) | | 4 |
| Ribolov z vlečno mrežo zunaj 21 milj od ferskih temeljnih črt. V obdobju od 1. marca do 31. maja in od 1. oktobra do 31. decembra lahko ta plovila lovijo v območju med 61° 20′ S in 62° 00′ S in med 12 in 21 miljami od temeljnih črt | 70 | BE: 0, DE: 10, FR: 40, UK: 20 | 26 |
| Ribolov modrega lenga z vlečno mrežo z najmanjšo velikostjo mrežnega očesa 100 mm v območju južno od 61° 30′ S in območju zahodno od 9° 00′ Z ter območju med 7° 00′ Z in 9° 00′ Z južno od 60° 30′ S in v območju jugozahodno od črte med 60° 30′ S, 7° 00′ Z in 60° 00′ S, 6° 00′ Z | 70 | DE: 8 (15), FR: 12 (15), UK: 0 (15) | 20 (16) |
| Usmerjeni ribolov saja z vlečno mrežo z najmanjšo velikostjo mrežnega očesa 120 mm in možnostjo uporabe okroglih jermenov okrog vreče | 70 | | 22 (16) |
| Ribolov sinjega mola. Skupno število dovoljenj se lahko poveča za štiri plovila, združena v pare, če ferski organi uvedejo posebna pravila za dostop v območje, imenovano ‚glavno ribolovno območje za sinji mol‘ | 36 | DE: 3, DK: 19, FR: 2, UK: 5, NL: 5 | 20 |
| Ribolov s parangalom | 10 | UK: 10 | 6 |
| Ribolov skuše | 12 | DK: 12 | 12 |
| Ribolov sleda severno od 62° S | 21 | DE: 1, DK: 7, FR: 0, UK: 5, IRL: 2, NL: 3, SW: 3 | 21 |
| Vode Ruske federacije | Ves ribolov | pm | | pm |
| Ribolov trske | 7 (17) | | pm |
| Ribolov papaline | pm | | pm |

5.

V Prilogi IV se dela I in II nadomestita z naslednjim:

„DEL I

Količinske omejitve dovoljenj in posebnih ribolovnih dovoljenj za plovila Skupnosti, ki lovijo v vodah tretjih držav

Ribolovno območje

Ribištvo

Število dovoljenj

Razdelitev dovoljenj med države članice

Največje število kadar koli navzočih plovil

Norveške vode in ribolovno območje okrog Jan Mayen

Sled, severno od 62° 00′ S

77

DK: 26, DE: 5, FR: 1, IRL: 7, NL: 9, SW: 10, UK: 17

57

Pridnene vrste, severno od 62° 00′ S

80

FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IRL: 1

50

Skuša, južno od 62° 00′ S, ribolov z zaporno plavarico

11

DE: 1 (12), DK: 26 (12), FR: 2 (12), NL: 1 (12)

ni pomembno

Skuša, južno od 62° 00′ S, ribolov z vlečno mrežo

19

ni pomembno

Skuša, severno od 62° 00′ S, ribolov z zaporno plavarico

11 (13)

DK: 11

ni pomembno

Vrste za industrijsko uporabo, južno od 62° 00′ S

480

DK: 450, UK: 30

150

Vode Ferskih otokov

Ves ribolov z vlečno mrežo s plovili dolžine največ 180 čevljev v območju od 12 do 21 milj od ferskih temeljnih črt

26

BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18

13

Usmerjeni ribolov trske in vahnje z mrežnim očesom najmanj 135 mm, omejen na območje južno od 62° 28′ S in vzhodno od 6° 30′ Z

8 (14)

4

Ribolov z vlečno mrežo zunaj 21 milj od ferskih temeljnih črt. V obdobju od 1. marca do 31. maja in od 1. oktobra do 31. decembra lahko ta plovila lovijo v območju med 61° 20′ S in 62° 00′ S in med 12 in 21 miljami od temeljnih črt

70

BE: 0, DE: 10, FR: 40, UK: 20

26

Ribolov modrega lenga z vlečno mrežo z najmanjšo velikostjo mrežnega očesa 100 mm v območju južno od 61° 30′ S in območju zahodno od 9° 00′ Z ter območju med 7° 00′ Z in 9° 00′ Z južno od 60° 30′ S in v območju jugozahodno od črte med 60° 30′ S, 7° 00′ Z in 60° 00′ S, 6° 00′ Z

70

DE: 8 (15), FR: 12 (15), UK: 0 (15)

20 (16)

Usmerjeni ribolov saja z vlečno mrežo z najmanjšo velikostjo mrežnega očesa 120 mm in možnostjo uporabe okroglih jermenov okrog vreče

70

22 (16)

Ribolov sinjega mola. Skupno število dovoljenj se lahko poveča za štiri plovila, združena v pare, če ferski organi uvedejo posebna pravila za dostop v območje, imenovano ‚glavno ribolovno območje za sinji mol‘

36

DE: 3, DK: 19, FR: 2, UK: 5, NL: 5

20

Ribolov s parangalom

10

UK: 10

6

Ribolov skuše

12

DK: 12

12

Ribolov sleda severno od 62° S

21

DE: 1, DK: 7, FR: 0, UK: 5, IRL: 2, NL: 3, SW: 3

21

Vode Ruske federacije

Ves ribolov

pm

pm

Ribolov trske

7 (17)

pm

Ribolov papaline

pm

pm

DEL II

Količinske omejitve dovoljenj in ribolovnih dovoljenj za ribiška plovila tretjih držav v vodah Skupnosti

| Država zastave | Ribištvo | Število dovoljenj | Največje število kadar koli navzočih plovil |
| --- | --- | --- | --- |
| Norveška | Sled, severno od 62° 00′ S | 18 | 18 |
| Ferski otoki | Skuša, VIa (severno od 56° 30′ S), VIIe, f, h; šur, IV, VIa (severno od 56° 30′ S), VIIe, f, h; sled, VIa (severno od 56° 30′ S) | 14 | 14 |
| Sled, severno od 62° 00′ S | 21 | 21 |
| Sled, IIIa | 4 | 4 |
| Industrijski ribolov norveškega moliča in papaline, IV, VIa (severno od 56° 30′ S): peščenka, IV (vključno z neizogibnim prilovom sinjega mola) | 15 | 15 |
| Leng in menek | 20 | 10 |
| Sinji mol, II, IVa, VIa (severno od 56° 30′ S), VIb, VII (zahodno od 12° 00′ Z) | 20 | 20 |
| Modri leng | 16 | 16 |
| Ruska federacija | Sled, IIId (švedske vode) | pm | pm |
| Sled, IIId (švedske vode, matične ladje, ki ne lovijo) | pm | pm |
| Papalina | 4 (18) | pm |
| Barbados | Bela kozica (19) (vode Francoske Gvajane) | 5 | pm (20) |
| Hlastači (21) (vode Francoske Gvajane) | 5 | pm |
| Gvajana | Bela kozica (22) (vode Francoske Gvajane) | pm | pm (23) |
| Surinam | Bela kozica (22) (vode Francoske Gvajane) | 5 | pm (24) |
| Trinidad in Tobago | Bela kozica (22) (vode Francoske Gvajane) | 8 | pm (25) |
| Japonska | Tun (26) (vode Francoske Gvajane) | pm | |
| Koreja | Tun (27) (vode Francoske Gvajane) | pm | pm (22) |
| Venezuela | Hlastači (22) (vode Francoske Gvajane) | 41 | pm |
| Morski psi (22) (vode Francoske Gvajane) | 4 | pm |

Država zastave

Ribištvo

Število dovoljenj

Največje število kadar koli navzočih plovil

Norveška

Sled, severno od 62° 00′ S

18

18

Ferski otoki

Skuša, VIa (severno od 56° 30′ S), VIIe, f, h; šur, IV, VIa (severno od 56° 30′ S), VIIe, f, h; sled, VIa (severno od 56° 30′ S)

14

14

Sled, severno od 62° 00′ S

21

21

Sled, IIIa

4

4

Industrijski ribolov norveškega moliča in papaline, IV, VIa (severno od 56° 30′ S): peščenka, IV (vključno z neizogibnim prilovom sinjega mola)

15

15

Leng in menek

20

10

Sinji mol, II, IVa, VIa (severno od 56° 30′ S), VIb, VII (zahodno od 12° 00′ Z)

20

20

Modri leng

16

16

Ruska federacija

Sled, IIId (švedske vode)

pm

pm

Sled, IIId (švedske vode, matične ladje, ki ne lovijo)

pm

pm

Papalina

4 (18)

pm

Barbados

Bela kozica (19) (vode Francoske Gvajane)

5

pm (20)

Hlastači (21) (vode Francoske Gvajane)

5

pm

Gvajana

Bela kozica (22) (vode Francoske Gvajane)

pm

pm (23)

Surinam

Bela kozica (22) (vode Francoske Gvajane)

5

pm (24)

Trinidad in Tobago

Bela kozica (22) (vode Francoske Gvajane)

8

pm (25)

Japonska

Tun (26) (vode Francoske Gvajane)

pm

Koreja

Tun (27) (vode Francoske Gvajane)

pm

pm (22)

Venezuela

Hlastači (22) (vode Francoske Gvajane)

41

pm

Morski psi (22) (vode Francoske Gvajane)

4

pm

---

(1)  Lovi se lahko v vodah ES na območjih II, IVa, VIa severno od 56° 30′ S, VIb, VII zahodno od 12° Z.

(2)  Od česar je lahko do 500 ton ulova sestavljenega iz srebrenk (Argentina spp.).

(3)  Ulov sinjega mola lahko vključuje neizogibni ulov srebrenk (Argentina spp.).

(4)  Lovi se lahko v vodah ES na območjih VIa severno od 56° 30′ S, VIb, VII zahodno od 12° Z.

(5)  Od tega jih je lahko do 61 % ulovljenih v norveški ekonomski coni ali ribolovnem območju okrog Jan Mayen.

(6)  Od tega jih je lahko do 2,9 % ulovljenih v Ferskih vodah, območju Vb.“

(7)  Se všteje v kvoto Ferskih otokov v okviru ureditve obmorskih držav.

(8)  Ulov na območju IVa ne sme presegati 2 500 ton.

(9)  Severno od 56° 30′ S.

(10)  Zahodno od 12° Z.“

(11)  Lovi se lahko v vodah ES.“

(12)  Ta razdelitev velja za ribolov z zaporno plavarico in vlečno mrežo.

(13)  Izbere se izmed 11 dovoljenj za ribolov skuše z zaporno plavarico južno od 62° 00′ S.

(14)  Na podlagi dogovorjenega poročila iz leta 1999 se podatki o usmerjenem ribolovu trske in vahnje vključijo v podatke za ‚Ves ribolov z vlečno mrežo s plovili dolžine največ 180 čevljev v coni od 12 do 21 milj od ferskih temeljnih črt‘.

(15)  Te številke pomenijo največje število kadar koli navzočih plovil.

(16)  Te številke so vključene v podatke za ‚Ribolov z vlečno mrežo zunaj 21 milj od ferskih temeljnih črt‘.

(17)  Velja samo za plovila, ki plujejo pod zastavo Latvije.

(18)  Velja samo za latvijsko območje voda ES.

(19)  Dovoljenja, ki se nanašajo na ribolov kozic v vodah Francoske Gvajane, se izdajo na podlagi ribolovnega načrta, ki ga predložijo organi zadevne tretje države in ga odobri Komisija. Obdobje veljavnosti vsakega dovoljenja se omeji na ribolovno obdobje, ki ga določa ribolovni načrt, na podlagi katerega je bilo izdano dovoljenje.

(20)  Število dni na morju se omeji na 200 na leto.

(21)  Lovi se izključno s parangali ali pastmi (hlastač) ali parangali ali mrežami z velikostjo mrežnega očesa najmanj 100 mm, in sicer v globinah nad 30 m (morski psi). Za izdajo teh dovoljenj je treba predložiti dokazilo, da je lastnik ladje, ki je vložil zahtevek za dovoljenje, sklenil veljavno pogodbo s predelovalnim podjetjem v Francoski Gvajani ter da ta pogodba vključuje obveznost, da zadevno plovilo na tem območju iztovori vsaj 75 % celotnega ulova hlastača ali 50 % celotnega ulova morskega psa za predelavo v obratu zadevnega predelovalnega podjetja.

Zgoraj omenjeno pogodbo morajo overiti francoski organi, ki zagotovijo, da je skladna tako z dejansko zmogljivostjo predelovalnega podjetja iz pogodbe kot tudi s cilji glede razvoja gvajanskega gospodarstva. Izvod ustrezno overjene pogodbe mora biti priložen zahtevku za dovoljenje.

Če se zgoraj omenjena overitev zavrne, francoski organi o tem obvestijo zadevno pogodbenico in Komisijo, pri čemer navedejo razloge za svojo odločitev.

(22)  Uporablja se od 1. januarja do 30. aprila 2006.

(23)  Dokler se ne zaključijo posvetovanja z Norveško glede ribištva za leto 2006.

(24)  Število dni na morju se omeji na pm na leto.

(25)  Število dni na morju se omeji na 350 na leto.

(26)  Lovi se izključno s parangali.

(27)  Od česar kadar koli največ 10 plovil, ki lovijo trsko z zabodnimi mrežami.“

---

| 27.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 173/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 173/7

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 942/2006

z dne 26. junija 2006

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 27. junija 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. junija 2006

Za Komisijo

J. L. DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 386/2005 (UL L 62, 9.3.2005, str. 3).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 26. junija 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 53,8 |
| 096 | 65,4 |
| 204 | 33,1 |
| 999 | 50,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 129,4 |
| 096 | 30,2 |
| 999 | 79,8 |
| 0709 90 70 | 052 | 98,1 |
| 999 | 98,1 |
| 0805 50 10 | 388 | 54,1 |
| 528 | 56,8 |
| 999 | 55,5 |
| 0808 10 80 | 388 | 91,9 |
| 400 | 109,2 |
| 404 | 104,9 |
| 508 | 90,9 |
| 512 | 89,0 |
| 524 | 50,8 |
| 528 | 78,5 |
| 720 | 102,2 |
| 800 | 180,6 |
| 804 | 107,0 |
| 999 | 100,5 |
| 0809 10 00 | 052 | 219,8 |
| 624 | 217,3 |
| 999 | 218,6 |
| 0809 20 95 | 052 | 331,6 |
| 068 | 107,3 |
| 999 | 219,5 |
| 0809 40 05 | 624 | 193,2 |
| 999 | 193,2 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

53,8

096

65,4

204

33,1

999

50,8

0707 00 05

052

129,4

096

30,2

999

79,8

0709 90 70

052

98,1

999

98,1

0805 50 10

388

54,1

528

56,8

999

55,5

0808 10 80

388

91,9

400

109,2

404

104,9

508

90,9

512

89,0

524

50,8

528

78,5

720

102,2

800

180,6

804

107,0

999

100,5

0809 10 00

052

219,8

624

217,3

999

218,6

0809 20 95

052

331,6

068

107,3

999

219,5

0809 40 05

624

193,2

999

193,2

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 750/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 12). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 27.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 173/9 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 173/9

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 943/2006

z dne 26. junija 2006

o spremembi Uredbe (ES) št. 2707/2000 o pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 v zvezi s pomočjo Skupnosti za oskrbo učencev v izobraževalnih ustanovah z mlekom in nekaterimi mlečnimi proizvodi

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni organizaciji trga mleka in mlečnih izdelkov (1), ter zlasti člena 15 in druge alinee člena 47 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 14(3) Uredbe (ES) št. 1255/1999 določa zneske pomoči, ki se dodelijo za oskrbo učencev z mlečnimi izdelki za obdobje od 1. julija 2005 do 30. junija 2006. |
| --- | --- |

(1)

Člen 14(3) Uredbe (ES) št. 1255/1999 določa zneske pomoči, ki se dodelijo za oskrbo učencev z mlečnimi izdelki za obdobje od 1. julija 2005 do 30. junija 2006.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 2707/2000 (2) je uvedla prehodno določbo, če pride do spremembe stopnje na koncu šolskega leta 2004/2005, da se nacionalnim upravam in odgovornim za izvedbo programa mleko za šole olajša obdelavo izplačil pomoči. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 2707/2000 (2) je uvedla prehodno določbo, če pride do spremembe stopnje na koncu šolskega leta 2004/2005, da se nacionalnim upravam in odgovornim za izvedbo programa mleko za šole olajša obdelavo izplačil pomoči.

| (3) | Države članice, v katerih se šolsko leto 2005/2006 konča v juliju, bodo zaradi spremembe stopnje pomoči še vedno imele težave pri obdelavi izplačil pomoči. Primerno je, da se ta določba razširi na šolsko leto 2005/2006. |
| --- | --- |

(3)

Države članice, v katerih se šolsko leto 2005/2006 konča v juliju, bodo zaradi spremembe stopnje pomoči še vedno imele težave pri obdelavi izplačil pomoči. Primerno je, da se ta določba razširi na šolsko leto 2005/2006.

| (4) | Uredbo (ES) št. 2707/2000 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (ES) št. 2707/2000 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V členu 4(3) Uredbe (ES) št. 2707/2000 se drugi pododstavek nadomesti z:

„Vendar se za šolsko leto 2005/2006 stopnja pomoči, ki velja prvi dan junija, lahko uporabi v mesecu juliju, če se šolsko leto v državi članici konča v juliju.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. junija 2006

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1913/2005 (UL L 307, 25.11.2005, str. 2).

1

(2)  UL L 311, 12.12.2000, str. 37. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2107/2005 (UL L 337, 22.12.2005, str. 20).

2

---

| 27.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 173/10 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 173/10

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 944/2006

z dne 26. junija 2006

o odprtju krizne destilacije iz člena 30 Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 za nekatera vina v Italiji

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino (1), in zlasti člena 33(1)(f) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 30 Uredbe (ES) št. 1493/1999 predvideva možnost ukrepa krizne destilacije, ki se lahko sprejme pri izrednih motnjah na trgu zaradi znatnih presežkov. Ta ukrep se lahko omeji na nekatere kategorije vina ali nekatere površine pridelave in se na prošnjo zadevne države članice lahko uporabi za kakovostna vina, pridelana na določenem pridelovalnem območju. |
| --- | --- |

(1)

Člen 30 Uredbe (ES) št. 1493/1999 predvideva možnost ukrepa krizne destilacije, ki se lahko sprejme pri izrednih motnjah na trgu zaradi znatnih presežkov. Ta ukrep se lahko omeji na nekatere kategorije vina ali nekatere površine pridelave in se na prošnjo zadevne države članice lahko uporabi za kakovostna vina, pridelana na določenem pridelovalnem območju.

| (2) | S pismom z dne 14. aprila 2006 je italijanska vlada zahtevala odprtje krizne destilacije za namizna vina, pridelana na njenem območju, kot tudi za nekatera kakovostna vina, pridelana na določenem pridelovalnem območju. |
| --- | --- |

(2)

S pismom z dne 14. aprila 2006 je italijanska vlada zahtevala odprtje krizne destilacije za namizna vina, pridelana na njenem območju, kot tudi za nekatera kakovostna vina, pridelana na določenem pridelovalnem območju.

| (3) | Na trgu za namizna vina kot tudi na trgu za nekatera kakovostna vina, pridelana na določenem pridelovalnem območju v Italiji, so bili zabeleženi precejšnji presežki, kar se odraža v padcu cen in zaskrbljujočem povečanju zalog proti koncu tekočega tržnega leta. Z namenom zaustavitve negativnega gibanja in izboljšanja težkega položaja na trgu je treba zaloge italijanskega vina zmanjšati na raven, ki se šteje za običajno v smislu pokrivanja tržnih zahtev. |
| --- | --- |

(3)

Na trgu za namizna vina kot tudi na trgu za nekatera kakovostna vina, pridelana na določenem pridelovalnem območju v Italiji, so bili zabeleženi precejšnji presežki, kar se odraža v padcu cen in zaskrbljujočem povečanju zalog proti koncu tekočega tržnega leta. Z namenom zaustavitve negativnega gibanja in izboljšanja težkega položaja na trgu je treba zaloge italijanskega vina zmanjšati na raven, ki se šteje za običajno v smislu pokrivanja tržnih zahtev.

| (4) | Ker so pogoji iz člena 30(5) Uredbe (ES) št. 1493/1999 izpolnjeni, je primerno predvideti odprtje krizne destilacije za največ 2,5 milijona hektolitrov namiznih vin in za največ 100 000 hektolitrov nekaterih kakovostnih vin, pridelanih na določenih pridelovalnih območjih. |
| --- | --- |

(4)

Ker so pogoji iz člena 30(5) Uredbe (ES) št. 1493/1999 izpolnjeni, je primerno predvideti odprtje krizne destilacije za največ 2,5 milijona hektolitrov namiznih vin in za največ 100 000 hektolitrov nekaterih kakovostnih vin, pridelanih na določenih pridelovalnih območjih.

| (5) | Krizna destilacija, ki se odpre s to uredbo, mora biti glede ukrepa destilacije iz člena 30 Uredbe (ES) št. 1493/1999 v skladu s pogoji iz Uredbe Komisije (ES) št. 1623/2000 z dne 25. julija 2000 o določitvi podrobnih izvedbenih pravil za Uredbo (ES) št. 1493/1999 o skupni ureditvi trga za vino ob upoštevanju tržnih mehanizmov (2). Druge določbe Uredbe (ES) št. 1623/2000 se morajo prav tako uporabljati, zlasti določbe glede dostave alkohola intervencijski agenciji in plačila predujma. |
| --- | --- |

(5)

Krizna destilacija, ki se odpre s to uredbo, mora biti glede ukrepa destilacije iz člena 30 Uredbe (ES) št. 1493/1999 v skladu s pogoji iz Uredbe Komisije (ES) št. 1623/2000 z dne 25. julija 2000 o določitvi podrobnih izvedbenih pravil za Uredbo (ES) št. 1493/1999 o skupni ureditvi trga za vino ob upoštevanju tržnih mehanizmov (2). Druge določbe Uredbe (ES) št. 1623/2000 se morajo prav tako uporabljati, zlasti določbe glede dostave alkohola intervencijski agenciji in plačila predujma.

| (6) | Odkupna cena, ki jo destilarne plačajo proizvajalcu, mora biti takšna, da omogoča premagovanje motenj na trgu in proizvajalcem omogoča koristi od tega ukrepa. |
| --- | --- |

(6)

Odkupna cena, ki jo destilarne plačajo proizvajalcu, mora biti takšna, da omogoča premagovanje motenj na trgu in proizvajalcem omogoča koristi od tega ukrepa.

| (7) | Proizvod krizne destilacije mora biti le surovi ali nevtralni alkohol, ki se obvezno dostavi intervencijski agenciji, da se izogne motnjam na trgu za pitni alkohol, ki se predvsem dobavlja z destilacijo iz člena 29 Uredbe (ES) št. 1493/1999. |
| --- | --- |

(7)

Proizvod krizne destilacije mora biti le surovi ali nevtralni alkohol, ki se obvezno dostavi intervencijski agenciji, da se izogne motnjam na trgu za pitni alkohol, ki se predvsem dobavlja z destilacijo iz člena 29 Uredbe (ES) št. 1493/1999.

| (8) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za vino – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za vino –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Krizna destilacija iz člena 30 Uredbe (ES) št. 1493/1999 se odpre za največ 2,5 milijona hektolitrov namiznih vin in za največ 100 000 hektolitrov kakovostnih vin, pridelanih na določenem pridelovalnem območju z označbo Barbera d'Asti, Barbera Monferrato, Piemonte Barbera, Dolcetto d'Ovada, Dolcetto d'Acqui, Dolcetto d'Asti, Monferrato Dolcetto, Grignolino d'Asti in Piemonte Grignolino, v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 1623/2000 za to vrsto destilacije.

Člen 2

Vsak proizvajalec lahko od 3. julija 2006 do 24. julija 2006 za namizna vina in od 3. julija 2006 do 14. julija 2006 za kakovostna vina, pridelana na določenih pridelovalnih območjih, sklene pogodbo o dostavi iz člena 65 Uredbe (ES) št. 1623/2000 (v nadaljnjem besedilu „pogodba“).

Pogodbe so opremljene z dokazom o varščini, ki znaša 5 EUR na hektoliter.

Pogodb ni mogoče prenesti.

Člen 3

1.   Če skupne količine iz pogodb, predloženih intervencijski agenciji, presegajo količine iz člena 1, država članica določi stopnje znižanja, ki se uporabijo za navedene pogodbe.

2.   Država članica sprejme potrebne upravne določbe, da najpozneje do 13. septembra 2006 za namizna vina in najpozneje do 28. julija 2006 za kakovostna vina, pridelana na določenih pridelovalnih območjih, odobri pogodbe. V odobritvi se navede možna stopnja znižanja in količina vina, sprejeta po pogodbi, ter določi, da lahko proizvajalec v primeru znižanja količine prekliče pogodbo.

Država članica pred 20. septembrom 2006 za namizna vina in pred 25. avgustom 2006 za kakovostna vina, pridelana na določenih pridelovalnih območjih, sporoči Komisiji količino vina, zajeto v odobrenih pogodbah.

3.   Država članica lahko omeji število pogodb, ki jih lahko posamezni proizvajalec sklene v okviru te uredbe.

Člen 4

1.   Količine vina iz odobrenih pogodb se v destilarne dostavijo najpozneje do 15. decembra 2006 za namizna vina in najpozneje do 31. avgusta 2006 za kakovostna vina, pridelana na določenih pridelovalnih območjih. Pridobljeni alkohol mora biti v skladu s členom 6(1) v intervencijsko agencijo dostavljen najpozneje do 31. marca 2007 za namizna vina in najpozneje do 30. septembra 2006 za kakovostna vina, pridelana na določenih pridelovalnih območjih.

2.   Varščina se sprosti sorazmerno z dostavljenimi količinami, ko proizvajalec destilarni predloži dokazilo, da so bile količine dostavljene.

Če se dostava ne izvrši v roku iz odstavka 1, se varščina zadrži.

Člen 5

Najnižja odkupna cena za vino, dostavljeno v destilacijo v skladu s to uredbo, je 1,914 EUR na vol. % na hektoliter za namizna vina in 3,00 EUR na vol. % na hektoliter za kakovostna vina, pridelana na določenem pridelovalnem območju.

Člen 6

1.   Destilarna dostavi dobljeni proizvod intervencijski agenciji. Ta proizvod mora vsebovati volumenski delež alkohola najmanj 92 vol %.

2.   Cena, ki jo intervencijska agencija plača destilarni za dostavljeni surovi alkohol, znaša 2,281 EUR na vol. % na hektoliter, če ga proizvede iz namiznih vin, in 3,367 EUR na vol. % na hektoliter, če ga proizvede iz kakovostnih vin, pridelanih na določenem pridelovalnem območju. Plačilo se izvede v skladu s členom 62(5) Uredbe (ES) št. 1623/2000.

Destilarna lahko na ta znesek prejme predujem 1,122 EUR na vol. % na hektoliter za alkohol, proizveden iz namiznih vin, in 2,208 EUR na vol. % na hektoliter za alkohol, proizveden iz kakovostnih vin, pridelanih na določenem pridelovalnem področju. V tem primeru se predujem odšteje od dejansko plačane cene. Uporabita se člena 66 in 67 Uredbe (ES) št. 1623/2000.

Člen 7

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 3. julija 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. junija 2006

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 179, 14.7.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2165/2005 (UL L 345, 28.12.2005, str. 1).

1

(2)  UL L 194, 31.7.2000, str. 45. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1820/2005 (UL L 293, 9.11.2005, str. 8).

2

---

| 27.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 173/12 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 173/12

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 945/2006

z dne 26. junija 2006

o spremembi Uredbe (ES) št. 1342/2003 o posebnih podrobnejših pravilih za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj za žita in riž

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za riž (1), in zlasti člena 10(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člena 11a in 11c Uredbe (ES) št. 1785/2003 določata način izračuna in periodično določanje uvozne dajatve za oluščen riž z oznako KN 1006 20 ter brušen in manj brušen riž z oznako KN 1006 30. |
| --- | --- |

(1)

Člena 11a in 11c Uredbe (ES) št. 1785/2003 določata način izračuna in periodično določanje uvozne dajatve za oluščen riž z oznako KN 1006 20 ter brušen in manj brušen riž z oznako KN 1006 30.

| (2) | Da zaradi neustreznih zahtevkov za uvozna dovoljenja ne bi prišlo do motenj v delovanju teh postopkov, je treba v Uredbi Komisije (ES) št. 1342/2003 (2) določiti zadosti visoko stopnjo varščine za uvozna dovoljenja za oluščen riž ter brušen in manj brušen riž. |
| --- | --- |

(2)

Da zaradi neustreznih zahtevkov za uvozna dovoljenja ne bi prišlo do motenj v delovanju teh postopkov, je treba v Uredbi Komisije (ES) št. 1342/2003 (2) določiti zadosti visoko stopnjo varščine za uvozna dovoljenja za oluščen riž ter brušen in manj brušen riž.

| (3) | Zato je treba Uredbo (ES) št. 1342/2003 spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba Uredbo (ES) št. 1342/2003 spremeniti.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V člen 12 Uredbe (ES) št. 1342/2003 se vstavi točka aa:

| „aa | 30 EUR na tono z odstopanjem od točke (a) za proizvode z oznakama KN 1006 20 in 1006 30, kadar gre za uvozna dovoljenja.“ |
| --- | --- |

„aa

30 EUR na tono z odstopanjem od točke (a) za proizvode z oznakama KN 1006 20 in 1006 30, kadar gre za uvozna dovoljenja.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. julija 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. junija 2006

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 96. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 797/2006 (UL L 144, 31.5.2006, str. 1).

1

(2)  UL L 189, 29.7.2003, str. 12. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 830/2006 (UL L 150, 3.6.2006, str. 3).

2

---

| 27.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 173/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 173/13

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 946/2006

z dne 23. junija 2006

o prepovedi lova na papalino na območju ICES IIIb, c, d (vode ES) s plovili, ki plujejo pod nemško zastavo

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1), in zlasti člena 26(4) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (2), in zlasti člena 21(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 52/2006 z dne 22. decembra 2005 o določitvi ribolovnih možnosti in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se za leto 2006 uporabljajo v Baltskem morju (3), določa kvote za leto 2006. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 52/2006 z dne 22. decembra 2005 o določitvi ribolovnih možnosti in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se za leto 2006 uporabljajo v Baltskem morju (3), določa kvote za leto 2006.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, so ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice, navedene v Prilogi, ali so v njej registrirana, izčrpali dodeljeno kvoto za leto 2006. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, so ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice, navedene v Prilogi, ali so v njej registrirana, izčrpali dodeljeno kvoto za leto 2006.

| (3) | Zato je treba prepovedati ribolov navedenega staleža ter njegovo shranjevanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba prepovedati ribolov navedenega staleža ter njegovo shranjevanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Črpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2006 dodeljena državi članici iz Priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolov staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo v Prilogi navedene države članice, ali so v njej registrirana, se prepove z datumom, ki ga določa navedena priloga. Po tem datumu je prepovedano shranjevati na krovu, pretovarjati ali iztovarjati takšen stalež, ulovljen z navedenimi plovili.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. junija 2006

Za Komisijo

Jörgen HOLMQUIST

Generalni direktor za ribištvo in pomorske zadeve

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

1

(2)  UL L 261, 20.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 768/2005 (UL L 128, 21.5.2005, str. 1).

2

(3)  UL L 16, 20.1.2006, str. 184.

3

---

PRILOGA

| št. | 11 |
| --- | --- |
| Država članica | Nemčija |
| Stalež | SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. |
| Vrste | Papalina (Sprattus sprattus) |
| Območje | IIIb, c, d (vode ES) |
| Datum | 1. junija 2006 |

št.

11

Država članica

Nemčija

Stalež

SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32.

Vrste

Papalina (Sprattus sprattus)

Območje

IIIb, c, d (vode ES)

Datum

1. junija 2006

---

| 27.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 173/15 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 173/15

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 947/2006

z dne 26. junija 2006

o določitvi, v kakšnem obsegu je mogoče ugoditi zahtevkom za uvozna dovoljenja, vloženim v juniju 2006 za mlado govedo moškega spola za pitanje, v okviru tarifne kvote, predvidene z Uredbo (ES) št. 800/2006

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za goveje in telečje meso (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 800/2006 z dne 30. maja 2006 o uvedbi in upravljanju tarifne kvote za uvoz mladega goveda moškega spola, namenjenega za pitanje (od 1. julija 2006 do 30. junija 2007) (2), in zlasti člena 1(4) in člena 4,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 800/2006 v členu 1(3) določa količine mladega goveda moškega spola, ki jih je mogoče uvoziti pod posebnimi pogoji v obdobju od 1. julija 2006 do 30. junija 2007. Količine, za katere so bili vloženi zahtevki za uvozna dovoljenja, so takšne, da je mogoče zahtevkom v celoti ugoditi.

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsakemu zahtevku za uvozna dovoljenja, vloženemu v mesecu juniju 2006, v skladu s členom 3(3) Uredbe (ES) št. 800/2006, se ugodi v celoti.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 27. junija 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. junija 2006

Za Komisijo

J. L. DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 21. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1913/2005 (UL L 307, 25.11.2005, str. 2).

1

(2)  UL L 144, 31.5.2006, str. 7.

2

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

| 27.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 173/16 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 173/16

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 25. avgusta 2005

o združljivosti koncentracije s skupnim trgom in z delovanjem Sporazuma EGP

(Primer št. COMP/M.3687 – Johnson & Johnson/Guidant)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 3230)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2006/430/ES)

Dne 25. avgusta 2005 je Komisija sprejela odločbo o primeru združitve v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (1), in zlasti s členom 8(1) Uredbe. Nezaupna različica celotnega besedila odločbe je na voljo v verodostojnem jeziku primera in v delovnih jezikih Komisije na spletnih straneh Generalnega direktorata za konkurenco na naslednjem naslovu: http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html

I.   UVOD

| (1) | Komisija je 15. marca 2005 v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 139/2004 („Uredbe o združitvah“) prejela priglasitev predlagane koncentracije, s katero podjetje Johnson & Johnson, ZDA („J & J“) z nakupom delnic pridobiva, v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah, nadzor nad celotnim podjetjem Guidant Corporation, ZDA („Guidant“). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 15. marca 2005 v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 139/2004 („Uredbe o združitvah“) prejela priglasitev predlagane koncentracije, s katero podjetje Johnson & Johnson, ZDA („J & J“) z nakupom delnic pridobiva, v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah, nadzor nad celotnim podjetjem Guidant Corporation, ZDA („Guidant“).

A.   Stranki

| (2) | J & J je podjetje s sedežem v ZDA. Leta 2003 je imelo po vsem svetu 111 000 zaposlenih in promet v višini približno 37 milijard EUR. Svoje dejavnosti opravlja na treh glavnih poslovnih področjih: izdelki široke porabe (18 % prometa), farmacevtski izdelki (47 %) ter medicinski pripomočki in diagnostika („MPD“, 36 % prometa). |
| --- | --- |

(2)

J & J je podjetje s sedežem v ZDA. Leta 2003 je imelo po vsem svetu 111 000 zaposlenih in promet v višini približno 37 milijard EUR. Svoje dejavnosti opravlja na treh glavnih poslovnih področjih: izdelki široke porabe (18 % prometa), farmacevtski izdelki (47 %) ter medicinski pripomočki in diagnostika („MPD“, 36 % prometa).

| (3) | Guidant je podjetje s sedežem v ZDA, ki je dejavno na področju načrtovanja in razvoja kardiovaskularnih medicinskih proizvodov. Leta 2003 je imelo po vsem svetu 12 000 zaposlenih in promet v višini približno 3,3 milijarde EUR. V hitro rastočem sektorju kardiovaskularnih medicinskih proizvodov Guidant pokriva štiri glavna področja: uravnavanje srčnega ritma, interventno kardiologijo, endovaskularne pripomočke in srčno kirurgijo. |
| --- | --- |

(3)

Guidant je podjetje s sedežem v ZDA, ki je dejavno na področju načrtovanja in razvoja kardiovaskularnih medicinskih proizvodov. Leta 2003 je imelo po vsem svetu 12 000 zaposlenih in promet v višini približno 3,3 milijarde EUR. V hitro rastočem sektorju kardiovaskularnih medicinskih proizvodov Guidant pokriva štiri glavna področja: uravnavanje srčnega ritma, interventno kardiologijo, endovaskularne pripomočke in srčno kirurgijo.

B.   Obravnavano dejanje

| (4) | Obravnavana koncentracija je prevzem, s katerim podjetje J & J pridobi izključni nadzor nad podjetjem Guidant, v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah. |
| --- | --- |

(4)

Obravnavana koncentracija je prevzem, s katerim podjetje J & J pridobi izključni nadzor nad podjetjem Guidant, v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah.

II.   ZADEVNI TRGI

| (5) | Tržna preiskava je potrdila, da so področja, ki jih združitev najbolj prizadene, naslednja: 1. pripomočki za interventno kardiologijo; 2. endovaskularni pripomočki; 3. pripomočki za srčno kirurgijo; 4. pripomočki za uravnavanje srčnega ritma. V zadnjem ni nikakršnih prekrivanj, ker podjetje J & J trenutno ni dejavno v tem sektorju. |
| --- | --- |

(5)

Tržna preiskava je potrdila, da so področja, ki jih združitev najbolj prizadene, naslednja: 1. pripomočki za interventno kardiologijo; 2. endovaskularni pripomočki; 3. pripomočki za srčno kirurgijo; 4. pripomočki za uravnavanje srčnega ritma. V zadnjem ni nikakršnih prekrivanj, ker podjetje J & J trenutno ni dejavno v tem sektorju.

A.   Zadevni proizvodni trgi

1.   Pripomočki za interventno kardiologijo

| (6) | Namen pripomočkov za interventno kardiologijo je zdravljenje bolezni koronarne arterije z minimalnimi invazivnimi posegi. Glavni pripomoček na tem področju je stent (žilna opornica), majhna raztegljiva cevka, ki se vstavi v zamašeno koronarno arterijo, da odstrani obloge in podpre žilne stene ter tako omogoči normalen pretok krvi. |
| --- | --- |

(6)

Namen pripomočkov za interventno kardiologijo je zdravljenje bolezni koronarne arterije z minimalnimi invazivnimi posegi. Glavni pripomoček na tem področju je stent (žilna opornica), majhna raztegljiva cevka, ki se vstavi v zamašeno koronarno arterijo, da odstrani obloge in podpre žilne stene ter tako omogoči normalen pretok krvi.

| (7) | Nepokriti kovinski stenti (BMS) in stenti, ki sproščajo zdravila (DES), predstavljajo dva ločena proizvodna trga iz naslednjih razlogov: ni znatne korelacije cen, ni zamenljivosti na strani ponudbe, obstajajo zelo pomembne razlike pri kliničnih rezultatih, sistemi za povrnitev stroškov so različni. Poleg tega, kljub dejstvu da imata BMS in DES enako strukturo stenta in dozirni sistem, obstaja več sestavin, ki so posebej pomembne za koronarne DES (zdravilo, doziranje zdravila in hitrost sproščanja, polimerne prevleke). |
| --- | --- |

(7)

Nepokriti kovinski stenti (BMS) in stenti, ki sproščajo zdravila (DES), predstavljajo dva ločena proizvodna trga iz naslednjih razlogov: ni znatne korelacije cen, ni zamenljivosti na strani ponudbe, obstajajo zelo pomembne razlike pri kliničnih rezultatih, sistemi za povrnitev stroškov so različni. Poleg tega, kljub dejstvu da imata BMS in DES enako strukturo stenta in dozirni sistem, obstaja več sestavin, ki so posebej pomembne za koronarne DES (zdravilo, doziranje zdravila in hitrost sproščanja, polimerne prevleke).

| (8) | V zvezi s pripomočki koronarni vodeči katetri, koronarne vodeče žice, koronarni balonski katetri za perkutano transluminalno koronarno angioplastiko (PTCA) je bilo v okviru tržne preiskave Komisije ugotovljeno, da vsak posamezen proizvod predstavlja ločen trg za zadevne proizvode. Pri večini posegov je potrebna posebna skupina pripomočkov različnih dimenzij in oblik. |
| --- | --- |

(8)

V zvezi s pripomočki koronarni vodeči katetri, koronarne vodeče žice, koronarni balonski katetri za perkutano transluminalno koronarno angioplastiko (PTCA) je bilo v okviru tržne preiskave Komisije ugotovljeno, da vsak posamezen proizvod predstavlja ločen trg za zadevne proizvode. Pri večini posegov je potrebna posebna skupina pripomočkov različnih dimenzij in oblik.

2.   Endovaskularni pripomočki

| (9) | Endovaskularni pripomočki se uporabljajo za minimalno invazivno zdravljenje perifernih vaskularnih (ali endovaskularnih) bolezni, kot sta kopičenje oblog (tj. kalcifikacija žil) v perifernih žilah (periferna arterijska bolezen) in anevrizma (razširitev oslabljenega območja arterije). |
| --- | --- |

(9)

Endovaskularni pripomočki se uporabljajo za minimalno invazivno zdravljenje perifernih vaskularnih (ali endovaskularnih) bolezni, kot sta kopičenje oblog (tj. kalcifikacija žil) v perifernih žilah (periferna arterijska bolezen) in anevrizma (razširitev oslabljenega območja arterije).

| (10) | Podobno kot stenti za interventno kardiologijo so endovaskularni stenti majhne raztegljive cevke, namenjene zdravljenju oženja ali zamašitve periferne arterije. |
| --- | --- |

(10)

Podobno kot stenti za interventno kardiologijo so endovaskularni stenti majhne raztegljive cevke, namenjene zdravljenju oženja ali zamašitve periferne arterije.

| (11) | Stranki sta izjavili, da je treba za endovaskularne stente določiti dva ločena trga, kar je Komisija potrdila: trg za stente, ki se razširijo z balonom (BX) (običajno narejene iz nerjavnega jekla in vgrajene v balonski kateter PTA), in trg za stente, ki se razširijo same (SX), z drugačno tehnologijo uporabe. Preiskava Komisija je pokazala jasen trend k specializaciji na endovaskularnem področju, tako v primeru stentov BX (npr. segmenti ledvičnih stentov (BX) in kolčno-stegenskih stentov (BX)), kakor tudi v primeru stentov SX (npr. segmenti stegenskih stentov (SX), kolčnih stentov (SX) in karotidnih stentov). |
| --- | --- |

(11)

Stranki sta izjavili, da je treba za endovaskularne stente določiti dva ločena trga, kar je Komisija potrdila: trg za stente, ki se razširijo z balonom (BX) (običajno narejene iz nerjavnega jekla in vgrajene v balonski kateter PTA), in trg za stente, ki se razširijo same (SX), z drugačno tehnologijo uporabe. Preiskava Komisija je pokazala jasen trend k specializaciji na endovaskularnem področju, tako v primeru stentov BX (npr. segmenti ledvičnih stentov (BX) in kolčno-stegenskih stentov (BX)), kakor tudi v primeru stentov SX (npr. segmenti stegenskih stentov (SX), kolčnih stentov (SX) in karotidnih stentov).

| (12) | Kar zadeva pripomočke, endovaskularni vodeči katetri, vodeče žice in balonski katetri PTA opravljajo podobno funkcijo kot enakovredni proizvodi v interventni kardiologiji. Podobno kot na koronarnem področju bi moral biti za vsakega od teh pripomočkov opredeljen zadevni trg, zaradi visoke stopnje zamenljivosti na strani ponudbe in dejstva, da vsi veliki proizvajalci v okviru vsakega pripomočka ponujajo zelo široko paleto različnih velikosti in oblik modelov. |
| --- | --- |

(12)

Kar zadeva pripomočke, endovaskularni vodeči katetri, vodeče žice in balonski katetri PTA opravljajo podobno funkcijo kot enakovredni proizvodi v interventni kardiologiji. Podobno kot na koronarnem področju bi moral biti za vsakega od teh pripomočkov opredeljen zadevni trg, zaradi visoke stopnje zamenljivosti na strani ponudbe in dejstva, da vsi veliki proizvajalci v okviru vsakega pripomočka ponujajo zelo široko paleto različnih velikosti in oblik modelov.

3.   Pripomočki za srčno kirurgijo

| (13) | Koronarna premostitev („CABG“) se uporablja za zdravljenje bolezni koronarne arterije; zamašena arterija se „premosti“ s šivanjem („presaditvijo“) druge krvne žile na aorto na enem koncu in na koronarno arterijo izven poškodovanega območja na drugem koncu. Po operaciji se kri do srčne mišice pretaka skozi novo presajeno žilo. Žila, ki se uporabi za premostitev, se odstrani („izloči“) iz noge („presadek nožne vene“), prsnega koša ali roke. |
| --- | --- |

(13)

Koronarna premostitev („CABG“) se uporablja za zdravljenje bolezni koronarne arterije; zamašena arterija se „premosti“ s šivanjem („presaditvijo“) druge krvne žile na aorto na enem koncu in na koronarno arterijo izven poškodovanega območja na drugem koncu. Po operaciji se kri do srčne mišice pretaka skozi novo presajeno žilo. Žila, ki se uporabi za premostitev, se odstrani („izloči“) iz noge („presadek nožne vene“), prsnega koša ali roke.

| (14) | Na področju srčne kirurgije so prizadeti naslednjih trgi: (i) kirurški sistemi na utripajočem srcu CABG (stabilizacijski sistemi in pripomočki kot aspiratorji/pršila); (ii) endoskopski žilni sistemi („EVH“). |
| --- | --- |

(14)

Na področju srčne kirurgije so prizadeti naslednjih trgi: (i) kirurški sistemi na utripajočem srcu CABG (stabilizacijski sistemi in pripomočki kot aspiratorji/pršila); (ii) endoskopski žilni sistemi („EVH“).

B.   Zadevni geografski trgi

| (15) | Tržna preiskava je potrdila, da so vsi zadevni geografski trgi nacionalni trgi zaradi bistvenih razlik med sistemi za povrnitev stroškov in postopki naročanja, cenovnih razlik med državami, potrebe po ustanovitvi lokalne prodajne službe, razlik v tržnih deležih strank in tekmecev v državah članicah. |
| --- | --- |

(15)

Tržna preiskava je potrdila, da so vsi zadevni geografski trgi nacionalni trgi zaradi bistvenih razlik med sistemi za povrnitev stroškov in postopki naročanja, cenovnih razlik med državami, potrebe po ustanovitvi lokalne prodajne službe, razlik v tržnih deležih strank in tekmecev v državah članicah.

III.   PRESOJA KONKURENČNOSTI

A.   Interventna kardiologija

| (16) | Interventna kardiologija je razmeroma nova dejavnost, ki jo ženejo inovacije in za katero so značilne precejšnje vstopne ovire, tj. financiranje raziskav in razvoja, pravice intelektualne lastnine za razvoj proizvodov, dolgo obdobje uvajanja novih proizvodov na trg, klinična testiranja, ponudba proizvodov. |
| --- | --- |

(16)

Interventna kardiologija je razmeroma nova dejavnost, ki jo ženejo inovacije in za katero so značilne precejšnje vstopne ovire, tj. financiranje raziskav in razvoja, pravice intelektualne lastnine za razvoj proizvodov, dolgo obdobje uvajanja novih proizvodov na trg, klinična testiranja, ponudba proizvodov.

| (17) | Na področju interventne kardiologije obstajata dve skupini akterjev: velika globalna podjetja, ki tekmujejo drugo z drugim v svetovnem merilu (J & J, Guidant, Medtronic, Boston Scientific in Abbott), in „lokalni akterji“ (Sorin, Biotronik in drugi). |
| --- | --- |

(17)

Na področju interventne kardiologije obstajata dve skupini akterjev: velika globalna podjetja, ki tekmujejo drugo z drugim v svetovnem merilu (J & J, Guidant, Medtronic, Boston Scientific in Abbott), in „lokalni akterji“ (Sorin, Biotronik in drugi).

1.   Stenti, ki sproščajo zdravila

| (18) | Na trgu DES bi koncentracija privedla do odstranitve potencialnega konkurenta, upoštevajoč dejstvo, da je Guidant dejaven samo na področju BMS, na področju DES pa še ne, medtem ko je J & J eden od zgolj dveh velikih akterjev, ki sta že dejavna v tem segmentu, pri čemer je drugi Boston Scientific. |
| --- | --- |

(18)

Na trgu DES bi koncentracija privedla do odstranitve potencialnega konkurenta, upoštevajoč dejstvo, da je Guidant dejaven samo na področju BMS, na področju DES pa še ne, medtem ko je J & J eden od zgolj dveh velikih akterjev, ki sta že dejavna v tem segmentu, pri čemer je drugi Boston Scientific.

| (19) | Kljub dejstvu, da obstajajo znaki, da bi lahko bil Guidant eden od ključnih akterjev na trgu DES, zaradi česar bi deloval kot konkurenčna omejitev v odnosu do sedanjih konkurentov J & J in Boston Scientific, so dokazi, zbrani med preiskavo, med drugim pokazali, da bodo drugi novi konkurenti zelo verjetno ustvarili zadostno konkurenčno omejitev na trgu DES, kar bi nadomestilo izgubo konkurence zaradi prevzema Guidanta s strani J & J (Medtronic, Abbott, Conor/Biotronik in Sorin). |
| --- | --- |

(19)

Kljub dejstvu, da obstajajo znaki, da bi lahko bil Guidant eden od ključnih akterjev na trgu DES, zaradi česar bi deloval kot konkurenčna omejitev v odnosu do sedanjih konkurentov J & J in Boston Scientific, so dokazi, zbrani med preiskavo, med drugim pokazali, da bodo drugi novi konkurenti zelo verjetno ustvarili zadostno konkurenčno omejitev na trgu DES, kar bi nadomestilo izgubo konkurence zaradi prevzema Guidanta s strani J & J (Medtronic, Abbott, Conor/Biotronik in Sorin).

| (20) | Komisija je zato sklenila, da priglašena koncentracija v zvezi z DES ne odpira nikakršnih resnih dvomov v združljivost s skupnim trgom in da koncentracija zato ne bo bistveno ovirala učinkovite konkurence na skupnem trgu za DES. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je zato sklenila, da priglašena koncentracija v zvezi z DES ne odpira nikakršnih resnih dvomov v združljivost s skupnim trgom in da koncentracija zato ne bo bistveno ovirala učinkovite konkurence na skupnem trgu za DES.

2.   Vodeče žice

| (21) | Na trgu interventne kardiologije za vodeče žice koncentracija močno prizadene praktično vse nacionalne trge (preko 40 %, s prirastkom najmanj 5 %), pri čemer skupni tržni delež strank v veliko državah, vključno z največjimi državami članicami EU, presega [65 %–75 %] in celo [75 %–85 %]. |
| --- | --- |

(21)

Na trgu interventne kardiologije za vodeče žice koncentracija močno prizadene praktično vse nacionalne trge (preko 40 %, s prirastkom najmanj 5 %), pri čemer skupni tržni delež strank v veliko državah, vključno z največjimi državami članicami EU, presega [65 %–75 %] in celo [75 %–85 %].

3.   Sklep

| (22) | Komisija je zato ugotovila, da priglašena koncentracija odpira resne dvome v svojo združljivost s skupnim trgom, s tem, da strankama, ki se združujeta, omogoča okrepitev nespornega vodilnega položaja Guidanta, saj bi odstranila enega od zgolj dveh glavnih tekmecev na tem trgu. Nadalje, preostala podjetja bodo predvidoma imela koristi od zmanjšanja konkurence, ki bo posledica združitve; povečanje koncentracije jim bo omogočilo, da dosežejo cene, ki bodo višje, kakor če ne bi prišlo do koncentracije. |
| --- | --- |

(22)

Komisija je zato ugotovila, da priglašena koncentracija odpira resne dvome v svojo združljivost s skupnim trgom, s tem, da strankama, ki se združujeta, omogoča okrepitev nespornega vodilnega položaja Guidanta, saj bi odstranila enega od zgolj dveh glavnih tekmecev na tem trgu. Nadalje, preostala podjetja bodo predvidoma imela koristi od zmanjšanja konkurence, ki bo posledica združitve; povečanje koncentracije jim bo omogočilo, da dosežejo cene, ki bodo višje, kakor če ne bi prišlo do koncentracije.

B.   Endovaskularni pripomočki

| (23) | J & J in Guidant sta vodilna dobavitelja na področju endovaskularnih pripomočkov v EGP. Čeprav je število konkurentov na trgih endovaskularnih pripomočkov dokaj visoko (Abbott, Bard, Boston Scientific, B. Braun, Cook, Edwards Lifesciences, ev3, Invatec, Medtronic, Sorin in Terumo), vsi akterji nimajo enake moči oziroma niso prisotni s svojimi proizvodi na vseh proizvodnih ali geografskih trgih. Poleg tega je tržna preiskava poudarila, da bo izginotje Guidanta kot konkurenta odpravilo najbližje nadomestke za stente podjetja J & J. |
| --- | --- |

(23)

J & J in Guidant sta vodilna dobavitelja na področju endovaskularnih pripomočkov v EGP. Čeprav je število konkurentov na trgih endovaskularnih pripomočkov dokaj visoko (Abbott, Bard, Boston Scientific, B. Braun, Cook, Edwards Lifesciences, ev3, Invatec, Medtronic, Sorin in Terumo), vsi akterji nimajo enake moči oziroma niso prisotni s svojimi proizvodi na vseh proizvodnih ali geografskih trgih. Poleg tega je tržna preiskava poudarila, da bo izginotje Guidanta kot konkurenta odpravilo najbližje nadomestke za stente podjetja J & J.

| (24) | Na endovaskularnem trgu za stente, ki se razširijo z balonom, skupni tržni delež strank, ki se združujeta, na ravni EGP znaša [60 %–70 %], (J & J, [30 %–40 %], Guidant, [25 %–35 %]). Ti trgi so bili v zadnjih štirih letih razmeroma stabilni. |
| --- | --- |

(24)

Na endovaskularnem trgu za stente, ki se razširijo z balonom, skupni tržni delež strank, ki se združujeta, na ravni EGP znaša [60 %–70 %], (J & J, [30 %–40 %], Guidant, [25 %–35 %]). Ti trgi so bili v zadnjih štirih letih razmeroma stabilni.

| (25) | Če za zadevne geografske trge, tj. posamezne države članice, opravimo oceno konkurenčnosti, lahko ugotovimo, da je 9 držav, ki so občutneje prizadete, in sicer: Avstrija, Belgija, Francija, Nemčija, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Portugalska in Španija. |
| --- | --- |

(25)

Če za zadevne geografske trge, tj. posamezne države članice, opravimo oceno konkurenčnosti, lahko ugotovimo, da je 9 držav, ki so občutneje prizadete, in sicer: Avstrija, Belgija, Francija, Nemčija, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Portugalska in Španija.

| (26) | Ob upoštevanju dejstva, da se združujeta najmočnejši in drugi najmočnejši udeleženec na trgu, bo združitev ustvarila prevladujoči položaj na praktično vseh obravnavanih trgih in pripeljala do znatnega oviranja učinkovite konkurence. |
| --- | --- |

(26)

Ob upoštevanju dejstva, da se združujeta najmočnejši in drugi najmočnejši udeleženec na trgu, bo združitev ustvarila prevladujoči položaj na praktično vseh obravnavanih trgih in pripeljala do znatnega oviranja učinkovite konkurence.

| (27) | Najbolj prizadete države članice na endovaskularnem trgu za karotidne stente v EGS so: Avstrija, Belgija, Finska, Francija, Nemčija, Italija, Nizozemska, Portugalska in Španija. |
| --- | --- |

(27)

Najbolj prizadete države članice na endovaskularnem trgu za karotidne stente v EGS so: Avstrija, Belgija, Finska, Francija, Nemčija, Italija, Nizozemska, Portugalska in Španija.

| (28) | Na trgu karotidnih stentov so trije glavni tekmeci: J & J, Guidant in Boston Scientific. Njihov skupni delež na trgu znaša od 83 % do 96 %. Koncentracija bo bodisi okrepila vodilni položaj J & J ali Guidanta (v Avstriji, na Finskem, Nizozemskem, Portugalskem in v Španiji) ali združila drugega in tretjega tekmeca ter ustvarila novega vodilnega na trgu (Belgija, Nemčija in Italija). |
| --- | --- |

(28)

Na trgu karotidnih stentov so trije glavni tekmeci: J & J, Guidant in Boston Scientific. Njihov skupni delež na trgu znaša od 83 % do 96 %. Koncentracija bo bodisi okrepila vodilni položaj J & J ali Guidanta (v Avstriji, na Finskem, Nizozemskem, Portugalskem in v Španiji) ali združila drugega in tretjega tekmeca ter ustvarila novega vodilnega na trgu (Belgija, Nemčija in Italija).

| (29) | Na zgoraj navedenih nacionalnih trgih bo združitev, glede na stopnjo koncentracije, vstopne ovire, zvestobo strank, možnost nadomestkov in posledično odpravo pomembne konkurenčne omejitve, povzročila enostranske negativne učinke in zato tudi ovirala učinkovito konkurenco na skupnem trgu. |
| --- | --- |

(29)

Na zgoraj navedenih nacionalnih trgih bo združitev, glede na stopnjo koncentracije, vstopne ovire, zvestobo strank, možnost nadomestkov in posledično odpravo pomembne konkurenčne omejitve, povzročila enostranske negativne učinke in zato tudi ovirala učinkovito konkurenco na skupnem trgu.

| (30) | Na trgu endovaskularnih pripomočkov za nekarotidne stente so najbolj prizadete naslednje države članice: Avstrija, Belgija, Nemčija in Nizozemska. Na večini teh trgov ima J & J vodilni položaj, Guidant pa je eden od vodilnih akterjev, pri čemer ga večina strank šteje za najbližji nadomestek J & J. |
| --- | --- |

(30)

Na trgu endovaskularnih pripomočkov za nekarotidne stente so najbolj prizadete naslednje države članice: Avstrija, Belgija, Nemčija in Nizozemska. Na večini teh trgov ima J & J vodilni položaj, Guidant pa je eden od vodilnih akterjev, pri čemer ga večina strank šteje za najbližji nadomestek J & J.

| (31) | V zvezi s karotidnimi stenti SX na zgoraj navedenih nacionalnih trgih bo na teh trgih koncentracija zaradi vzpostavitve ali okrepitve prevladujočega položaja sprožila neusklajene negativne učinke in zato ovirala učinkovito konkurenco na skupnem trgu in v EGP. |
| --- | --- |

(31)

V zvezi s karotidnimi stenti SX na zgoraj navedenih nacionalnih trgih bo na teh trgih koncentracija zaradi vzpostavitve ali okrepitve prevladujočega položaja sprožila neusklajene negativne učinke in zato ovirala učinkovito konkurenco na skupnem trgu in v EGP.

| (32) | Komisija je zato sklenila, da priglašena koncentracija v zvezi s trgom endovaskularnih stentov odpira resne dvome v njeno združljivost s skupnim trgom. Koncentracija bo vzpostavila prevladujoči položaj na trgu stentov, ki se razširijo z balonom, in sprožila enostranske negativne učinke na trgih karotidnih in nekarotidnih stentov, zaradi česar bo ovirala učinkovito konkurenco na skupnem trgu. |
| --- | --- |

(32)

Komisija je zato sklenila, da priglašena koncentracija v zvezi s trgom endovaskularnih stentov odpira resne dvome v njeno združljivost s skupnim trgom. Koncentracija bo vzpostavila prevladujoči položaj na trgu stentov, ki se razširijo z balonom, in sprožila enostranske negativne učinke na trgih karotidnih in nekarotidnih stentov, zaradi česar bo ovirala učinkovito konkurenco na skupnem trgu.

C.   Srčna kirurgija: Endoskopski žilni sistemi

| (33) | Prodaja endoskopskih žilnih sistemov v EGS je znatno nižja od prodaje v ZDA, vendar je v porastu. V Evropi se v veliki večini postopkov (98 %) uporabljajo tradicionalni žilni sistemi. J & J in Guidant sta praktično edina dva dobavitelja endoskopskih žilnih sistemov, pri čemer njun tržni delež po ocenah strank znaša 90–95 %, po ocenah tržnih akterjev po vsej Evropi pa 100 %. |
| --- | --- |

(33)

Prodaja endoskopskih žilnih sistemov v EGS je znatno nižja od prodaje v ZDA, vendar je v porastu. V Evropi se v veliki večini postopkov (98 %) uporabljajo tradicionalni žilni sistemi. J & J in Guidant sta praktično edina dva dobavitelja endoskopskih žilnih sistemov, pri čemer njun tržni delež po ocenah strank znaša 90–95 %, po ocenah tržnih akterjev po vsej Evropi pa 100 %.

| (34) | Komisija je zato sklenila, da priglašena koncentracija odpira resne dvome v njeno združljivost s skupnim trgom v zvezi z endoskopskimi žilnimi sistemi, in da bo v Evropi vzpostavila dejanski monopol. |
| --- | --- |

(34)

Komisija je zato sklenila, da priglašena koncentracija odpira resne dvome v njeno združljivost s skupnim trgom v zvezi z endoskopskimi žilnimi sistemi, in da bo v Evropi vzpostavila dejanski monopol.

IV.   ZAVEZE, PONUJENE S STRANI STRANK

| (35) | Za odpravo zgoraj navedenih pomislekov o konkurenci na trgu vodečih žic, trgu endovaskularnih pripomočkov in trgu srčne kirurgije sta se stranki zavezali, da bosta ukrepali na naslednji način:






  (a) | V sektorju vodečih žic stranki predlagata opustitev sredstev, povezanih večinoma z dobavo, trženjem in prodajo vodečih žic J & J v EGP. Opustitev bi bila v bistvu sestavljena iz prenosa zalog in seznama strank, odstopa pravic do uporabe blagovnih znamk, licenca pravic IP in prenosa specifikacij, povezanih z načrtovanjem vodečih žic J & J. Področje uporabe opustitve je omejeno na Evropo in ne vključuje proizvodnje, sestavljanja, sterilizacije (te dejavnosti za J & J trenutno pogodbeno izvaja tretja stranka), distribucije in skladiščenja. |
| --- | --- | --- |

(35)

Za odpravo zgoraj navedenih pomislekov o konkurenci na trgu vodečih žic, trgu endovaskularnih pripomočkov in trgu srčne kirurgije sta se stranki zavezali, da bosta ukrepali na naslednji način:

(a)

V sektorju vodečih žic stranki predlagata opustitev sredstev, povezanih večinoma z dobavo, trženjem in prodajo vodečih žic J & J v EGP. Opustitev bi bila v bistvu sestavljena iz prenosa zalog in seznama strank, odstopa pravic do uporabe blagovnih znamk, licenca pravic IP in prenosa specifikacij, povezanih z načrtovanjem vodečih žic J & J. Področje uporabe opustitve je omejeno na Evropo in ne vključuje proizvodnje, sestavljanja, sterilizacije (te dejavnosti za J & J trenutno pogodbeno izvaja tretja stranka), distribucije in skladiščenja.

| (b) | Na endovaskularnem področju sta stranki predlagali, da opustita celotne dejavnosti (proizvode, logistiko, zaloge, sezname strank, prodajalce, blagovne znamke in intelektualno lastnino), ki spadajo v okvir Guidantovega poslovnega področja Endovascular Solutions v EGP. Ta opustitev ne vključuje proizvodnje, financ, administracije, raziskav in razvoja, ekip za regulativne raziskave, raziskave kakovosti in klinične raziskave, ki se nahajajo v ZDA in delujejo v svetovnem merilu. Stranki ponujata kupcu vmesni sporazum o dobavi originalne opreme (OEM), ki bi mu sledilo podaljšanje takega sporazuma ali celovita pomoč pri vzpostavitvi proizvodnega obrata v Evropi, ki bo identičen obratu v ZDA. Opustitev vključuje tudi pripomočke za zaščito pred embolusi in endovaskularne pripomočke poleg endovaskularnih stentov, na katerih temelji analiza Komisije. |
| --- | --- |

(b)

Na endovaskularnem področju sta stranki predlagali, da opustita celotne dejavnosti (proizvode, logistiko, zaloge, sezname strank, prodajalce, blagovne znamke in intelektualno lastnino), ki spadajo v okvir Guidantovega poslovnega področja Endovascular Solutions v EGP. Ta opustitev ne vključuje proizvodnje, financ, administracije, raziskav in razvoja, ekip za regulativne raziskave, raziskave kakovosti in klinične raziskave, ki se nahajajo v ZDA in delujejo v svetovnem merilu. Stranki ponujata kupcu vmesni sporazum o dobavi originalne opreme (OEM), ki bi mu sledilo podaljšanje takega sporazuma ali celovita pomoč pri vzpostavitvi proizvodnega obrata v Evropi, ki bo identičen obratu v ZDA. Opustitev vključuje tudi pripomočke za zaščito pred embolusi in endovaskularne pripomočke poleg endovaskularnih stentov, na katerih temelji analiza Komisije.

| (c) | Na področju srčne kirurgije sta stranki predlagali opustitev enega od naslednjih:






  (a) | endoskopskih žilnih sistemov J & J („EVH“) in endoskopskih radialnih arterijskih sistemov („sklopi ERA“); ali |
| --- | --- | --- |

(c)

Na področju srčne kirurgije sta stranki predlagali opustitev enega od naslednjih:

(a)

endoskopskih žilnih sistemov J & J („EVH“) in endoskopskih radialnih arterijskih sistemov („sklopi ERA“); ali

| (b) | poslovnih sredstev in zaposlene GDT v poslovnem sektorju srčne kirurgije po vsem svetu; ali |
| --- | --- |

(b)

poslovnih sredstev in zaposlene GDT v poslovnem sektorju srčne kirurgije po vsem svetu; ali

| (c) | Guidantovih endoskopskih žilnih sistemov, in sicer postopkovnih sklopov za EVH („sklopi EVH“). |
| --- | --- |

(c)

Guidantovih endoskopskih žilnih sistemov, in sicer postopkovnih sklopov za EVH („sklopi EVH“).

V.   OCENA PREDLAGANIH ZAVEZ

| (36) | Kakor potrjujejo rezultati tržnega testiranja, ki ga je izvedla Komisija, se lahko šteje, da so predlagane zaveze zadostne za ustrezno odpravljanje zgornjih pomislekov v zvezi s konkurenco na trgu vodečih žic, trgu endovaskularnih pripomočkov in trgu srčne kirurgije. |
| --- | --- |

(36)

Kakor potrjujejo rezultati tržnega testiranja, ki ga je izvedla Komisija, se lahko šteje, da so predlagane zaveze zadostne za ustrezno odpravljanje zgornjih pomislekov v zvezi s konkurenco na trgu vodečih žic, trgu endovaskularnih pripomočkov in trgu srčne kirurgije.

| (37) | Komisija je zato sklenila, da na podlagi zavez, ki sta jih predložili stranki, priglašena koncentracija ne bo znatno ovirala učinkovite konkurence na skupnem trgu ali na pretežnem delu tega trga. Posledično se v odločbi predlaga združljivost koncentracije s skupnim trgom in Sporazumom EGP, v skladu s členom 2(2) in členom 8(2) Uredbe o združitvah in členom 57 Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(37)

Komisija je zato sklenila, da na podlagi zavez, ki sta jih predložili stranki, priglašena koncentracija ne bo znatno ovirala učinkovite konkurence na skupnem trgu ali na pretežnem delu tega trga. Posledično se v odločbi predlaga združljivost koncentracije s skupnim trgom in Sporazumom EGP, v skladu s členom 2(2) in členom 8(2) Uredbe o združitvah in členom 57 Sporazuma EGP.

VI.   SKLEP

| (38) | Iz zgoraj navedenih razlogov je Komisija sklenila, da predlagana koncentracija ne ovira znatno učinkovite konkurence na skupnem trgu ali na pretežnem delu tega trga. Koncentracija je bila zato razglašena kot združljiva s skupnim trgom in Sporazumom EGP v odločbi z dne 25. avgusta 2005, v skladu s členom 8(1) Uredbe o združitvah in členom 57 Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(38)

Iz zgoraj navedenih razlogov je Komisija sklenila, da predlagana koncentracija ne ovira znatno učinkovite konkurence na skupnem trgu ali na pretežnem delu tega trga. Koncentracija je bila zato razglašena kot združljiva s skupnim trgom in Sporazumom EGP v odločbi z dne 25. avgusta 2005, v skladu s členom 8(1) Uredbe o združitvah in členom 57 Sporazuma EGP.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 27.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 173/20 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 173/20

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 5. oktobra 2005

v zvezi s postopkom na podlagi člena 81 Pogodbe ES proti Automobiles Peugeot SA in Peugeot Nederland NV

(Zadeve COMP/E2/36623 36820 37275 – SEP et autres/Automobiles Peugeot SA)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 3683)

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2006/431/ES)

Komisija je 5. oktobra 2005 sprejela Odločbo v zvezi s postopkom na podlagi člena 81 Pogodbe ES. Komisija v skladu z določbami iz člena 30 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 (1) objavlja imena strank in glavno vsebino Odločbe ter sankcije, ki so jim bile po potrebi naložene, ob upoštevanju pravnega interesa podjetij do varovanja poslovnih skrivnosti. Različica celotnega besedila odločbe, ki ni zaupna, je na voljo v verodostojnih jezikih zadeve in v delovnih jezikih Komisije na spletišču GD COMP: http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html

1.   POVZETEK KRŠITVE

1.1   Uvod

| (1) | Komisija je na podlagi pritožb, ki so jih predložili določeni francoski posredniki, 5. oktobra 2005 sprejela Odločbo v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1/2003 (v nadaljnjem besedilu „Odločba“), naslovljeno na podjetje Automobiles Peugeot SA, proizvajalec avtomobilov, in Peugeot Nederland NV, njegovo hčerinsko podjetje, 100-odstotno odgovorno za uvoz avtomobilov znamke Peugeot na Nizozemsko (v nadaljnjem besedilu „PNE“), zaradi kršitve člena 81 Pogodbe. Dejansko sta ti podjetji, sporazumno s koncesionarji, ki pripadajo mreži Peugeot na Nizozemskem, kršili člen 81 z izvajanjem dveh ukrepov, katerih namen je bilo oviranje čezmejne prodaje avtomobilov iz te države, namenjenih končnim potrošnikom, ki prebivajo v drugih državah članicah, še zlasti v Franciji. Prvi ukrep, katerega izvajanje je potekalo med leti 1997 in 2003, je vključeval sistem premij, plačanih koncesionarjem, kar je povzročilo diskriminiranje pri prodaji na tuje trge, in je hkrati z vidika objektivnega delovanja, presegel tisto, kar je bilo potrebno za spodbujanje nizozemskih koncesionarjev, da bi si čim bolj prizadevali za prodajo na svojem pogodbenem ozemlju. Drugi ukrep, katerega izvajanje je potekalo med leti 1997 in 2001, je obsegal pritiske podjetja Automobiles Peugeot SA na koncesionarje, dejavne pri izvozu, to je bil neposredni ukrep, ki je okrepil vpliv diksriminatorne premije. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je na podlagi pritožb, ki so jih predložili določeni francoski posredniki, 5. oktobra 2005 sprejela Odločbo v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1/2003 (v nadaljnjem besedilu „Odločba“), naslovljeno na podjetje Automobiles Peugeot SA, proizvajalec avtomobilov, in Peugeot Nederland NV, njegovo hčerinsko podjetje, 100-odstotno odgovorno za uvoz avtomobilov znamke Peugeot na Nizozemsko (v nadaljnjem besedilu „PNE“), zaradi kršitve člena 81 Pogodbe. Dejansko sta ti podjetji, sporazumno s koncesionarji, ki pripadajo mreži Peugeot na Nizozemskem, kršili člen 81 z izvajanjem dveh ukrepov, katerih namen je bilo oviranje čezmejne prodaje avtomobilov iz te države, namenjenih končnim potrošnikom, ki prebivajo v drugih državah članicah, še zlasti v Franciji. Prvi ukrep, katerega izvajanje je potekalo med leti 1997 in 2003, je vključeval sistem premij, plačanih koncesionarjem, kar je povzročilo diskriminiranje pri prodaji na tuje trge, in je hkrati z vidika objektivnega delovanja, presegel tisto, kar je bilo potrebno za spodbujanje nizozemskih koncesionarjev, da bi si čim bolj prizadevali za prodajo na svojem pogodbenem ozemlju. Drugi ukrep, katerega izvajanje je potekalo med leti 1997 in 2001, je obsegal pritiske podjetja Automobiles Peugeot SA na koncesionarje, dejavne pri izvozu, to je bil neposredni ukrep, ki je okrepil vpliv diksriminatorne premije.

1.2   Dejstva

1.2.1   Podjetji in zadevni proizvod

1.2.1.1   Podjetji

| (2) | Podjetje Peugeot SA (v nadaljnjem besedilu „PSA“) je drugi evropski proizvajalec vozil, s prodajo, ki je v letu 2002 znašala 15,5 % (osebna vozila in lahka gospodarska vozila), zajema pa znamki Peugeot in Citroën. Podjetje Automobiles Peugeot SA je hčerinsko podjetje za splošno proizvodnjo vozil v 100-odstotni lasti podjetja PSA, ki razvija, proizvaja in distribuira vozila pod znamko Peugeot. V vsaki od petindvajsetih držav članic distribucijo proizvodov in storitev podjetja Peugeot zagotavlja nacionalna maloprodajna distribucijska mreža. Na Nizozemskem to mrežo organizira in spodbuja uvoznik, v tem primeru podjetje PNE s sedežem v Utrechtu na Nizozemskem, ki ga 100-odstotno nadzoruje podjetje Automobiles Peugeot SA. |
| --- | --- |

(2)

Podjetje Peugeot SA (v nadaljnjem besedilu „PSA“) je drugi evropski proizvajalec vozil, s prodajo, ki je v letu 2002 znašala 15,5 % (osebna vozila in lahka gospodarska vozila), zajema pa znamki Peugeot in Citroën. Podjetje Automobiles Peugeot SA je hčerinsko podjetje za splošno proizvodnjo vozil v 100-odstotni lasti podjetja PSA, ki razvija, proizvaja in distribuira vozila pod znamko Peugeot. V vsaki od petindvajsetih držav članic distribucijo proizvodov in storitev podjetja Peugeot zagotavlja nacionalna maloprodajna distribucijska mreža. Na Nizozemskem to mrežo organizira in spodbuja uvoznik, v tem primeru podjetje PNE s sedežem v Utrechtu na Nizozemskem, ki ga 100-odstotno nadzoruje podjetje Automobiles Peugeot SA.

| (3) | Na Nizozemskem je mreža podjetja Peugeot sestavljena iz koncesionarjev in posredniških agentov, ki so z njim pogodbeno povezani. Število koncesionarjev in posredniških agentov, ki so člani mreže Peugeot na Nizozemskem, se je med leti 1995 in 2003 močno zmanjšalo. |
| --- | --- |

(3)

Na Nizozemskem je mreža podjetja Peugeot sestavljena iz koncesionarjev in posredniških agentov, ki so z njim pogodbeno povezani. Število koncesionarjev in posredniških agentov, ki so člani mreže Peugeot na Nizozemskem, se je med leti 1995 in 2003 močno zmanjšalo.

1.2.1.2   Zadevni trg

| (4) | Trg osebnih vozil se deli na določeno število segmentov. V Odločbi obravnavana omejitev konkurence je namerna omejitev, ki ostaja pomembna ne le, če se trg presoja na podlagi vsakega zadevnega segmenta posamezno, ampak tudi, če predpostavimo, da se segment, pomemben za to zadevo, in dva sosednja segmenta prekrivata in tvorita upoštevni trg, ali če predpostavimo, da je slednji sestavljen iz vseh segmentov, omenjenih v uvodni izjavi. Torej ni treba sprejeti končne odločitve glede segmenta, ki ga je treba obravnavati kot upoštevni trg, prav tako ni treba odgovoriti na vprašanje, da bi vedeli, če trg za osebna vozila zajema Skupnost v celoti ali je vsaka država članica ločen geografski trg. |
| --- | --- |

(4)

Trg osebnih vozil se deli na določeno število segmentov. V Odločbi obravnavana omejitev konkurence je namerna omejitev, ki ostaja pomembna ne le, če se trg presoja na podlagi vsakega zadevnega segmenta posamezno, ampak tudi, če predpostavimo, da se segment, pomemben za to zadevo, in dva sosednja segmenta prekrivata in tvorita upoštevni trg, ali če predpostavimo, da je slednji sestavljen iz vseh segmentov, omenjenih v uvodni izjavi. Torej ni treba sprejeti končne odločitve glede segmenta, ki ga je treba obravnavati kot upoštevni trg, prav tako ni treba odgovoriti na vprašanje, da bi vedeli, če trg za osebna vozila zajema Skupnost v celoti ali je vsaka država članica ločen geografski trg.

| (5) | Med leti 1995 in 2002 je skupno število novih osebnih vozil, vsako leto registriranih v Evropski uniji in Evropskem gospodarskem prostoru, naraslo z 12 034 316 na 14 398 718 enot. V letu 1995 je bilo registriranih 861 696 vozil znamke Peugeot same, v letu 2002 pa 1 277 738, zato je med znamkami v Evropski uniji prešla s šestega na tretje mesto s tržnim deležem, ki je leta 1995 znašal 7,5 %, leta 2002 pa 8,9 % (2). Znamka Peugeot je imela na Nizozemskem prav tako močno in stalno rast svojih tržnih deležev, ki so z 6,5 % v letu 1997 narasli na 10,7 % v letu 2003 za osebna vozila. |
| --- | --- |

(5)

Med leti 1995 in 2002 je skupno število novih osebnih vozil, vsako leto registriranih v Evropski uniji in Evropskem gospodarskem prostoru, naraslo z 12 034 316 na 14 398 718 enot. V letu 1995 je bilo registriranih 861 696 vozil znamke Peugeot same, v letu 2002 pa 1 277 738, zato je med znamkami v Evropski uniji prešla s šestega na tretje mesto s tržnim deležem, ki je leta 1995 znašal 7,5 %, leta 2002 pa 8,9 % (2). Znamka Peugeot je imela na Nizozemskem prav tako močno in stalno rast svojih tržnih deležev, ki so z 6,5 % v letu 1997 narasli na 10,7 % v letu 2003 za osebna vozila.

1.2.2   Zadevni sporazum

| (6) | Odločba zadeva kršitev, ki se je izvajala v okviru sporazumov o izključni in selektivni distribuciji, ki ureja odnose med podjetjem Peugeot in njegovimi nizozemskimi koncesionarji. Ta kršitev se je osredotočila na dva posebna ukrepa, ki sta omejevala vzporedno trgovino: sistem nadomestil za koncesionarje, odvisen od geografskega namembnega kraja vozila, in pritiskov na koncesionarje, dejavne pri izvozu. |
| --- | --- |

(6)

Odločba zadeva kršitev, ki se je izvajala v okviru sporazumov o izključni in selektivni distribuciji, ki ureja odnose med podjetjem Peugeot in njegovimi nizozemskimi koncesionarji. Ta kršitev se je osredotočila na dva posebna ukrepa, ki sta omejevala vzporedno trgovino: sistem nadomestil za koncesionarje, odvisen od geografskega namembnega kraja vozila, in pritiskov na koncesionarje, dejavne pri izvozu.

1.2.2.1   Diskriminatorna premija

| (7) | Na Nizozemskem so nadomestila za koncesionarje vključevala fiksni del (marža na računu (3)) in del, povezan z doseženimi rezultati koncesionarja (ali premija (4)), ki ga je koncesionar potreboval za pridobivanje dobička iz svoje dejavnosti. Toda to premijo je nizozemski koncesionar lahko dobil le pod pogojem, da so bila vozila, ki jih prodal, registrirana na ozemlju njegove države članice. Sistem, ki ga je vzpostavil Peugeot, je razločeval dve fazi, ki sta urejali mehanizem dodeljevanja premije: pridobitev pravice do premije je bila vzpostavljena na podlagi progresivne lestvice doseganja dogovorjenega cilja na začetku proračunskega leta, pri čemer je bilo treba cilj prodaje doseči na koncesionarjevem ozemlju. V drugi fazi, ko je bil cilj prodaje dosežen, se je izplačilo tako pridobljene pravice izvedlo tudi na podlagi vozil, prodanih na ozemlju. Podjetje Automobiles Peugeot SA je zahtevalo tako registracijo na ozemlju države članice, (1) da bi se zadostilo kakršnemu koli cilju prodaje, ki dopušča pridobitev pravice do premije, in določilo raven rabata na vozilo, a hkrati tudi (2) identificiralo vsako vozilo, ki ga je prodalo podjetje Automobiles Peugeot SA, upravičeno do tega nadomestila (izplačilo premije). |
| --- | --- |

(7)

Na Nizozemskem so nadomestila za koncesionarje vključevala fiksni del (marža na računu (3)) in del, povezan z doseženimi rezultati koncesionarja (ali premija (4)), ki ga je koncesionar potreboval za pridobivanje dobička iz svoje dejavnosti. Toda to premijo je nizozemski koncesionar lahko dobil le pod pogojem, da so bila vozila, ki jih prodal, registrirana na ozemlju njegove države članice. Sistem, ki ga je vzpostavil Peugeot, je razločeval dve fazi, ki sta urejali mehanizem dodeljevanja premije: pridobitev pravice do premije je bila vzpostavljena na podlagi progresivne lestvice doseganja dogovorjenega cilja na začetku proračunskega leta, pri čemer je bilo treba cilj prodaje doseči na koncesionarjevem ozemlju. V drugi fazi, ko je bil cilj prodaje dosežen, se je izplačilo tako pridobljene pravice izvedlo tudi na podlagi vozil, prodanih na ozemlju. Podjetje Automobiles Peugeot SA je zahtevalo tako registracijo na ozemlju države članice, (1) da bi se zadostilo kakršnemu koli cilju prodaje, ki dopušča pridobitev pravice do premije, in določilo raven rabata na vozilo, a hkrati tudi (2) identificiralo vsako vozilo, ki ga je prodalo podjetje Automobiles Peugeot SA, upravičeno do tega nadomestila (izplačilo premije).

| (8) | Podjetje Automobiles Peugeot SA je v obdobju od 1. januarja 1997 do 31. decembra 1999 dejansko uporabilo sistem nadomestil za koncesionarje, ki je vključeval plačilo dodatnega pavšalnega nadomestila koncesionarju (premiji „bonus“ in „superbonus“) za prodajo vseh modelov osebnih vozil, registriranih na Nizozemskem po 1. januarju 1997. Nato je podjetje Automobiles Peugeot SA v obdobju od 1. januarja 2000 do 1. oktobra 2003 spremenilo sistem nadomestil za koncesionarje, da bi uvedlo variabilni del marže in hkrati obdržalo „kvantitativno premijo“, izplačano tistim koncesionarjem, ki so dosegli svoje cilje glede registriranih vozil znamke Peugeot na Nizozemskem. Načelo kvantitativne premije se je v teh dveh obdobjih le malo spreminjalo. Za uporabo premije so bili koncesionarji razdeljeni v dve kategoriji glede na število vozil v svojem cilju. Premija je bila določena na podlagi modela vozila, kategorije koncesionarja in odstotkov doseženega cilja. |
| --- | --- |

(8)

Podjetje Automobiles Peugeot SA je v obdobju od 1. januarja 1997 do 31. decembra 1999 dejansko uporabilo sistem nadomestil za koncesionarje, ki je vključeval plačilo dodatnega pavšalnega nadomestila koncesionarju (premiji „bonus“ in „superbonus“) za prodajo vseh modelov osebnih vozil, registriranih na Nizozemskem po 1. januarju 1997. Nato je podjetje Automobiles Peugeot SA v obdobju od 1. januarja 2000 do 1. oktobra 2003 spremenilo sistem nadomestil za koncesionarje, da bi uvedlo variabilni del marže in hkrati obdržalo „kvantitativno premijo“, izplačano tistim koncesionarjem, ki so dosegli svoje cilje glede registriranih vozil znamke Peugeot na Nizozemskem. Načelo kvantitativne premije se je v teh dveh obdobjih le malo spreminjalo. Za uporabo premije so bili koncesionarji razdeljeni v dve kategoriji glede na število vozil v svojem cilju. Premija je bila določena na podlagi modela vozila, kategorije koncesionarja in odstotkov doseženega cilja.

| (9) | Od januarja 1997 je bilo v letnih okrožnicah, poslanih vsem koncesionarjem, glede izvajanja novega sistema premij, potrjenih z drugimi poskusnimi elementi, predvideno, da so se pri izplačilu premije na splošno upoštevala samo tista osebna vozila, registrirana na nizozemskem trgu. |
| --- | --- |

(9)

Od januarja 1997 je bilo v letnih okrožnicah, poslanih vsem koncesionarjem, glede izvajanja novega sistema premij, potrjenih z drugimi poskusnimi elementi, predvideno, da so se pri izplačilu premije na splošno upoštevala samo tista osebna vozila, registrirana na nizozemskem trgu.

1.2.2.2   Pritiski na koncesionarje

| (10) | Drugi zgoraj navedeni ukrep zadeva pritiske na koncesionarje, ki jih je izvajalo podjetje Automobiles Peugeot SA, in ki so skušali okrepiti učinek sistema diskriminatornih premij s pomočjo neposrednega posredovanja pri koncesionarjih ali poskusov, da se s pomočjo groženj glede omejevanja dobave omeji dejavnost izvoza, ki so jo očitno razvijali. |
| --- | --- |

(10)

Drugi zgoraj navedeni ukrep zadeva pritiske na koncesionarje, ki jih je izvajalo podjetje Automobiles Peugeot SA, in ki so skušali okrepiti učinek sistema diskriminatornih premij s pomočjo neposrednega posredovanja pri koncesionarjih ali poskusov, da se s pomočjo groženj glede omejevanja dobave omeji dejavnost izvoza, ki so jo očitno razvijali.

| (11) | Tu je treba poudariti, da so člani distribucijske mreže, ki so se bali dolgoročnih posledic izvoza na svoj dobiček, in so med tremi srečanji z uvoznikom poudarili, da se strinjajo s ciljem, ki ga je z ukrepi zahteval uvoznik, poznali strategijo podjetja Automobiles Peugeot SA, s katero je podjetje poskušalo omejiti izvoz z Nizozemske. Podjetje Peugeot je skušalo zagotoviti kohezijo ravnanja članov nizozemske mreže, tako da je uvoznik posredoval v primeru izvoza z neposrednimi grožnjami in omejitvijo dobave, da bi okrepil tako vzpostavljen red. |
| --- | --- |

(11)

Tu je treba poudariti, da so člani distribucijske mreže, ki so se bali dolgoročnih posledic izvoza na svoj dobiček, in so med tremi srečanji z uvoznikom poudarili, da se strinjajo s ciljem, ki ga je z ukrepi zahteval uvoznik, poznali strategijo podjetja Automobiles Peugeot SA, s katero je podjetje poskušalo omejiti izvoz z Nizozemske. Podjetje Peugeot je skušalo zagotoviti kohezijo ravnanja članov nizozemske mreže, tako da je uvoznik posredoval v primeru izvoza z neposrednimi grožnjami in omejitvijo dobave, da bi okrepil tako vzpostavljen red.

| (12) | Sprva je podjetje PNE izvajalo neposredne pritiske z občasnim posredovanjem, da bi nekaterim koncesionarjem omejilo prodajo na tuje trge. Podjetje PNE je izvajalo pritiske predvsem s pomočjo zaposlenih v Account Managers Dealernet (AMD), ki so kot del storitev uvoznika odgovorni za prodajo vozil. V delu poročil o inšpekcijskih pregledih teh zaposlenih v AMD so bile omenjene prodaje vozil potrošnikom, ki prebivajo v tujini. Pripombe teh zaposlenih v AMD, omenjene v Odločbi, dobijo pravi smisel šele ob dejstvu, da je moral biti izvoz s stališča podjetja Automobiles Peugeot SA povsem izjemnega značaja. Drugi primeri potrjujejo izvajanje pritiskov za dosego istega cilja in katerega izvajanje se ni opiralo na zaposlene v AMD. Neposredna posredovanja so zadevala osem koncesionarjev med leti 1997 in 2001. |
| --- | --- |

(12)

Sprva je podjetje PNE izvajalo neposredne pritiske z občasnim posredovanjem, da bi nekaterim koncesionarjem omejilo prodajo na tuje trge. Podjetje PNE je izvajalo pritiske predvsem s pomočjo zaposlenih v Account Managers Dealernet (AMD), ki so kot del storitev uvoznika odgovorni za prodajo vozil. V delu poročil o inšpekcijskih pregledih teh zaposlenih v AMD so bile omenjene prodaje vozil potrošnikom, ki prebivajo v tujini. Pripombe teh zaposlenih v AMD, omenjene v Odločbi, dobijo pravi smisel šele ob dejstvu, da je moral biti izvoz s stališča podjetja Automobiles Peugeot SA povsem izjemnega značaja. Drugi primeri potrjujejo izvajanje pritiskov za dosego istega cilja in katerega izvajanje se ni opiralo na zaposlene v AMD. Neposredna posredovanja so zadevala osem koncesionarjev med leti 1997 in 2001.

| (13) | Nato so se pritiski od leta 1997 dalje spremenili v grožnje glede omejitve dobave, zlasti glede modelov, ki so jih najbolj izvažali, kot je model 806. Za proračunsko leto 1997 so bili nekateri modeli, kot sta 406 Airline in 106 Accent, strogo rezervirani za nizozemski trg: njihovo izvažanje je pomenilo kaznivo dejanje, za katero je odgovoren koncesionar izvoznik. Grožnje glede omejitve dobave, ki so jim sledile posamezne omejitve, so prav tako zadevale model 306 break. Iz več zapisnikov sestanka je razvidno, da je VDPN (virtual private dialup network) od leta 1997 dalje tudi podpiral sprejetje ukrepov, da se omeji dobava nekaterih modelov ter odpravi vrsto najbolj izvažanih modelov. Nenazadnje so koncesionarji iz zahodnega dela države leta 1998 v zvezi z modelom 206 izrazili svoj interes, da bi se prenehal izvažati. |
| --- | --- |

(13)

Nato so se pritiski od leta 1997 dalje spremenili v grožnje glede omejitve dobave, zlasti glede modelov, ki so jih najbolj izvažali, kot je model 806. Za proračunsko leto 1997 so bili nekateri modeli, kot sta 406 Airline in 106 Accent, strogo rezervirani za nizozemski trg: njihovo izvažanje je pomenilo kaznivo dejanje, za katero je odgovoren koncesionar izvoznik. Grožnje glede omejitve dobave, ki so jim sledile posamezne omejitve, so prav tako zadevale model 306 break. Iz več zapisnikov sestanka je razvidno, da je VDPN (virtual private dialup network) od leta 1997 dalje tudi podpiral sprejetje ukrepov, da se omeji dobava nekaterih modelov ter odpravi vrsto najbolj izvažanih modelov. Nenazadnje so koncesionarji iz zahodnega dela države leta 1998 v zvezi z modelom 206 izrazili svoj interes, da bi se prenehal izvažati.

2.   PRAVNA OCENA

2.1   Sporazum o zadevnih ukrepih

| (14) | Ukrepi, ki jih je sprejelo podjetje Automobiles Peugeot SA, za omejitev prodaje na tuje trge in konkurence med avtomobilskimi znamkami niso pomenili enostranskih ravnanj. Ukrepi nasprotno izhajajo iz člena 81(1) Pogodbe. Uvrstili so se med pogodbena razmerja med podjetjem Automobiles Peugeot SA na eni strani in koncesionarji, ki pripadajo izključni in selektivni distribucijski mreži na Nizozemskem, na drugi, ta mreža se ukvarja s prodajo vozil Peugeot in drugih pogodbenih dobrin. |
| --- | --- |

(14)

Ukrepi, ki jih je sprejelo podjetje Automobiles Peugeot SA, za omejitev prodaje na tuje trge in konkurence med avtomobilskimi znamkami niso pomenili enostranskih ravnanj. Ukrepi nasprotno izhajajo iz člena 81(1) Pogodbe. Uvrstili so se med pogodbena razmerja med podjetjem Automobiles Peugeot SA na eni strani in koncesionarji, ki pripadajo izključni in selektivni distribucijski mreži na Nizozemskem, na drugi, ta mreža se ukvarja s prodajo vozil Peugeot in drugih pogodbenih dobrin.

| (15) | V okviru te zadeve ter glede diskriminatorne premije je bil sporazum sklenjen med podjetjem Automobiles Peugeot SA in člani, ki pripadajo njegovi nizozemski mreži. Dejansko praktična podrobna ureditev delovanja mreže podjetja Peugeot med leti 1997 in 2003 kaže, da so koncesionarji Peugeota na Nizozemskem pri vsaki prodaji tiho privolili, kar torej pomeni sovpadanje želja (5). |
| --- | --- |

(15)

V okviru te zadeve ter glede diskriminatorne premije je bil sporazum sklenjen med podjetjem Automobiles Peugeot SA in člani, ki pripadajo njegovi nizozemski mreži. Dejansko praktična podrobna ureditev delovanja mreže podjetja Peugeot med leti 1997 in 2003 kaže, da so koncesionarji Peugeota na Nizozemskem pri vsaki prodaji tiho privolili, kar torej pomeni sovpadanje želja (5).

| (16) | Glede pritiskov na koncesionarje je podjetje Automobiles Peugeot SA na nizozemske koncesionarje naslovilo jasno povabilo s pomočjo VPDN, katerega namen je bila uvedba reda pri omejevanju izvoza v druge države članice vsaj od leta 1997 dalje. Nadalje primeri pritiskov na koncesionarje, kakor so opisani v Odločbi, kažejo, da so se s povabilom, ki sta ga nanje naslovili podjetji Automobiles Peugeot SA/PNE, in je skušalo zagotoviti, da bi dejavnosti izvoza koncesionarjev ohranile izjemen značaj, načeloma strinjali vsi člani mreže, ob upoštevanju posameznih posredovanj, s katerimi je proizvajalec lahko vzdrževal tako vzpostavljeni red. |
| --- | --- |

(16)

Glede pritiskov na koncesionarje je podjetje Automobiles Peugeot SA na nizozemske koncesionarje naslovilo jasno povabilo s pomočjo VPDN, katerega namen je bila uvedba reda pri omejevanju izvoza v druge države članice vsaj od leta 1997 dalje. Nadalje primeri pritiskov na koncesionarje, kakor so opisani v Odločbi, kažejo, da so se s povabilom, ki sta ga nanje naslovili podjetji Automobiles Peugeot SA/PNE, in je skušalo zagotoviti, da bi dejavnosti izvoza koncesionarjev ohranile izjemen značaj, načeloma strinjali vsi člani mreže, ob upoštevanju posameznih posredovanj, s katerimi je proizvajalec lahko vzdrževal tako vzpostavljeni red.

2.2   Predmet kršitve, ki zadeva oba ukrepa

| (17) | Podjetji Automobiles Peugeot SA in PNE sta sprejeli strategijo, katere cilj je omejiti prodajo na tuje trge iz Nizozemske. Cilj in posledica te strategije, ki so jo izvajali v soglasju s koncesionarji in v povezavi z VPDN, ter obeh ukrepov, ki jo sestavljata, sta omejitev konkurence v smislu člena 81(1). |
| --- | --- |

(17)

Podjetji Automobiles Peugeot SA in PNE sta sprejeli strategijo, katere cilj je omejiti prodajo na tuje trge iz Nizozemske. Cilj in posledica te strategije, ki so jo izvajali v soglasju s koncesionarji in v povezavi z VPDN, ter obeh ukrepov, ki jo sestavljata, sta omejitev konkurence v smislu člena 81(1).

2.2.1   Diskriminatorna premija, ki skuša zavirati izvoz

| (18) | Podjetje Automobiles Peugeot SA se je v svojem odgovoru na razloge za pritožbo sklicevalo na konkurenčno usmerjen značaj kvantitativne premije, vzpostavljene na Nizozemskem, njen „edini in nedvomni“ cilj naj bi bilo spodbujanje koncesionarjev z zagotavljanjem potrebnih gospodarskih spodbud v obliki premije, da bi si čim bolj prizadevali za prodajo na svojem pogodbenem ozemlju, in tako omogočili podjetju Automobiles Peugeot SA povečati njegov tržni delež na Nizozemskem. |
| --- | --- |

(18)

Podjetje Automobiles Peugeot SA se je v svojem odgovoru na razloge za pritožbo sklicevalo na konkurenčno usmerjen značaj kvantitativne premije, vzpostavljene na Nizozemskem, njen „edini in nedvomni“ cilj naj bi bilo spodbujanje koncesionarjev z zagotavljanjem potrebnih gospodarskih spodbud v obliki premije, da bi si čim bolj prizadevali za prodajo na svojem pogodbenem ozemlju, in tako omogočili podjetju Automobiles Peugeot SA povečati njegov tržni delež na Nizozemskem.

| (19) | V tem okviru je treba omeniti, da Odločba ne izpodbija možnosti proizvajalca, da oblikuje lastno komercialno politiko na podlagi različnih zahtev nacionalnih trgov za pridobitev najboljših stopenj prodora na te trge. Odločba dejansko ne izpodbija niti možnosti proizvajalca, da se s svojimi koncesionarji sporazume o ciljih prodaje, določenih na podlagi prodaje, ki jo je treba doseči na pogodbenem ozemlju, niti možnosti sprejemanja ustreznih spodbujevalnih ukrepov, še zlasti v obliki premije, ki temelji na rezultatih, da bi svoje koncesionarje spodbudil k povečanju obsega prodaje na dodeljenem ozemlju. Ta možnost, ki spodbuja konkurenco med znamkami, je sicer predvidena z Uredbo Komisije (ES) št. 1475/95 (6) (Uredbo o izjemah). |
| --- | --- |

(19)

V tem okviru je treba omeniti, da Odločba ne izpodbija možnosti proizvajalca, da oblikuje lastno komercialno politiko na podlagi različnih zahtev nacionalnih trgov za pridobitev najboljših stopenj prodora na te trge. Odločba dejansko ne izpodbija niti možnosti proizvajalca, da se s svojimi koncesionarji sporazume o ciljih prodaje, določenih na podlagi prodaje, ki jo je treba doseči na pogodbenem ozemlju, niti možnosti sprejemanja ustreznih spodbujevalnih ukrepov, še zlasti v obliki premije, ki temelji na rezultatih, da bi svoje koncesionarje spodbudil k povečanju obsega prodaje na dodeljenem ozemlju. Ta možnost, ki spodbuja konkurenco med znamkami, je sicer predvidena z Uredbo Komisije (ES) št. 1475/95 (6) (Uredbo o izjemah).

| (20) | Toda od januarja 1997 dalje je bilo v letnih okrožnicah, poslanih vsem koncesionarjem, glede izvajanja novega sistema premij, potrjenih z drugimi poskusnimi elementi, predvideno, da so se pri izplačilu premije upoštevala samo tista osebna vozila, registrirana na nizozemskem trgu. Zato vsak koncesionar, ki je v celoti dosegel te prodajne cilje na ozemlju in si je torej pridobil pravico do premije, kljub temu ni bil upravičen do tako pridobljene premije za plačilo (ali izplačilo) te pravice, če je prodajal potrošnikom nerezidentom. Tak sistem, obravnavan z vidika objektivnega delovanja, je torej presegel tisto, kar je bilo potrebno za spodbujanje nizozemskih koncesionarjev, da bi si čim bolj prizadevali za prodajo na svojem pogodbenem ozemlju. Narava tega sistema je pomenila značilno omejitev, omenjeno v Uredbi (ES) št. 1475/95, in je hkrati kršila člen 6(1)(8) na podlagi katerega izjema ne velja „od tedaj, ko dobavitelj brez objektivno utemeljenega razloga distributerjem dodeli nadomestila, izračunana na podlagi namembnega kraja preprodanih motornih vozil ali stalnega prebivališča kupca“. Poleg tega je podjetje PNE koncesionarjem zmanjšalo možnosti, da bi se izognili temu sistemu po eni strani s preverjanjem skladnosti med podrobnostmi v zvezi z naročilom vozila, ki jih je koncesionar vnesel v programsko opremo, s katero je proizvajalec upravljal svoje odnose z mrežo (DIALOG), ter po drugi s podatki, pridobljenimi od nacionalnega organa za registracijo. |
| --- | --- |

(20)

Toda od januarja 1997 dalje je bilo v letnih okrožnicah, poslanih vsem koncesionarjem, glede izvajanja novega sistema premij, potrjenih z drugimi poskusnimi elementi, predvideno, da so se pri izplačilu premije upoštevala samo tista osebna vozila, registrirana na nizozemskem trgu. Zato vsak koncesionar, ki je v celoti dosegel te prodajne cilje na ozemlju in si je torej pridobil pravico do premije, kljub temu ni bil upravičen do tako pridobljene premije za plačilo (ali izplačilo) te pravice, če je prodajal potrošnikom nerezidentom. Tak sistem, obravnavan z vidika objektivnega delovanja, je torej presegel tisto, kar je bilo potrebno za spodbujanje nizozemskih koncesionarjev, da bi si čim bolj prizadevali za prodajo na svojem pogodbenem ozemlju. Narava tega sistema je pomenila značilno omejitev, omenjeno v Uredbi (ES) št. 1475/95, in je hkrati kršila člen 6(1)(8) na podlagi katerega izjema ne velja „od tedaj, ko dobavitelj brez objektivno utemeljenega razloga distributerjem dodeli nadomestila, izračunana na podlagi namembnega kraja preprodanih motornih vozil ali stalnega prebivališča kupca“. Poleg tega je podjetje PNE koncesionarjem zmanjšalo možnosti, da bi se izognili temu sistemu po eni strani s preverjanjem skladnosti med podrobnostmi v zvezi z naročilom vozila, ki jih je koncesionar vnesel v programsko opremo, s katero je proizvajalec upravljal svoje odnose z mrežo (DIALOG), ter po drugi s podatki, pridobljenimi od nacionalnega organa za registracijo.

| (21) | Sicer pa je podjetje Automobiles Peugeot SA v svojem odgovoru na razloge za pritožbo izpodbijalo učinkovitost takega ukrepa s poudarjanjem, da znesek te premije ni dovolj visok, da bi njeno neizplačilo koncesionarje odvračalo od izvoza. |
| --- | --- |

(21)

Sicer pa je podjetje Automobiles Peugeot SA v svojem odgovoru na razloge za pritožbo izpodbijalo učinkovitost takega ukrepa s poudarjanjem, da znesek te premije ni dovolj visok, da bi njeno neizplačilo koncesionarje odvračalo od izvoza.

| (22) | Toda sprva je treba omeniti resnično protisloven značaj obrambe, ki ga je zavzelo podjetje Automobiles Peugeot SA. Po eni strani podjetje Automobiles Peugeot SA dejansko uveljavlja stališče, da raven premije, vzpostavljena med leti 1997 in 2003, ni bila dovolj visoka, da bi lahko vplivala na ravnanje koncesionarjev. Po drugi strani podjetje Automobiles Peugeot SA poudarja, da bi bil zadevni sistem, in zlasti raven rabata, dodeljenega koncesionarjem, ki je dosegla njihove cilje prodaje, nepogrešljiva pri dodelitvi ustreznih gospodarskih spodbud za zagotovitev, da bi si koncesionarji čim bolj prizadevali za prodajo na svojih pogodbenih ozemljih. Poleg tega dokazilni elementi, zbrani med zaslišanjem, potrjujejo razloge za pritožbo o odločilnih vplivu ukrepov s prikazom, da je bila premija za koncesionarje pomembna med vsem obdobjem in da je njen izpad pri prodaji na tuje trge odločilo vplival na interes koncesionarjev glede prodaje nerezidentom. |
| --- | --- |

(22)

Toda sprva je treba omeniti resnično protisloven značaj obrambe, ki ga je zavzelo podjetje Automobiles Peugeot SA. Po eni strani podjetje Automobiles Peugeot SA dejansko uveljavlja stališče, da raven premije, vzpostavljena med leti 1997 in 2003, ni bila dovolj visoka, da bi lahko vplivala na ravnanje koncesionarjev. Po drugi strani podjetje Automobiles Peugeot SA poudarja, da bi bil zadevni sistem, in zlasti raven rabata, dodeljenega koncesionarjem, ki je dosegla njihove cilje prodaje, nepogrešljiva pri dodelitvi ustreznih gospodarskih spodbud za zagotovitev, da bi si koncesionarji čim bolj prizadevali za prodajo na svojih pogodbenih ozemljih. Poleg tega dokazilni elementi, zbrani med zaslišanjem, potrjujejo razloge za pritožbo o odločilnih vplivu ukrepov s prikazom, da je bila premija za koncesionarje pomembna med vsem obdobjem in da je njen izpad pri prodaji na tuje trge odločilo vplival na interes koncesionarjev glede prodaje nerezidentom.

2.2.2   Pritiski, ki kažejo, da je skušalo podjetje Peugeot zavirati izvoz

| (23) | Podjetje Automobiles Peugeot SA je od leta 1997 do poznejšega obdobja leta 2001 je pravočasno posredovalo, da je odvračalo nekatere nizozemske koncesionarje od dobave vozil končnim potrošnikom v drugih državah članicah. Cilj pritiskov na nizozemske koncesionarje, kot so sredstva za nadomestila, ki povzročajo diskriminacijo pri dejavnikih izvoza, je bilo oviranje čezmejne trgovine vozil med nizozemskimi koncesionarji in koncesionarji iz drugih držav članic, zato da bi porazdelili nizozemski trg v primerjavi z drugimi trgi Evropske unije. Dokumente iz dosjeja v zvezi s pritiski na koncesionarje je treba oceniti v okviru te strategije. |
| --- | --- |

(23)

Podjetje Automobiles Peugeot SA je od leta 1997 do poznejšega obdobja leta 2001 je pravočasno posredovalo, da je odvračalo nekatere nizozemske koncesionarje od dobave vozil končnim potrošnikom v drugih državah članicah. Cilj pritiskov na nizozemske koncesionarje, kot so sredstva za nadomestila, ki povzročajo diskriminacijo pri dejavnikih izvoza, je bilo oviranje čezmejne trgovine vozil med nizozemskimi koncesionarji in koncesionarji iz drugih držav članic, zato da bi porazdelili nizozemski trg v primerjavi z drugimi trgi Evropske unije. Dokumente iz dosjeja v zvezi s pritiski na koncesionarje je treba oceniti v okviru te strategije.

2.3   Odločilen vpliv in zneski ukrepov

| (24) | Sprva je treba poudariti, da v zadevnem primeru opazimo zmanjšanje vzporednih izvozov iz Nizozemske po letu 1997, datum začetka izvajanja zadevnega sistema nadomestil, nato pa padec teh izvozov za približno 50 % po letu 1999. Podjetje Automobiles Peugeot SA v svojem odgovoru na razloge za pritožbo tega padca ne pripisuje spornemu sistemu nadomestil, ampak drugim dejavnikom, in sicer „bistveno vlogo“ ima zmanjšanje razlike v cenah. Toda več elementov nasprotuje tej analizi. |
| --- | --- |

(24)

Sprva je treba poudariti, da v zadevnem primeru opazimo zmanjšanje vzporednih izvozov iz Nizozemske po letu 1997, datum začetka izvajanja zadevnega sistema nadomestil, nato pa padec teh izvozov za približno 50 % po letu 1999. Podjetje Automobiles Peugeot SA v svojem odgovoru na razloge za pritožbo tega padca ne pripisuje spornemu sistemu nadomestil, ampak drugim dejavnikom, in sicer „bistveno vlogo“ ima zmanjšanje razlike v cenah. Toda več elementov nasprotuje tej analizi.

| (25) | Prvič, med obravnavanim obdobjem ne opazimo odločilnega spreminjanja razlike v cenah na ravni Skupnosti. |
| --- | --- |

(25)

Prvič, med obravnavanim obdobjem ne opazimo odločilnega spreminjanja razlike v cenah na ravni Skupnosti.

| (26) | Drugič, v interni opombi podjetja PNE iz leta 2002 je bil opravljen izračun učinka sistema nadomestil na vzporedno trgovino, tako da se je izdelala ocena o obsegu dodatne prodaje končnim potrošnikom nerezidentom glede na prejšnje leto, ki bi bila lahko dosežena, če bi bila premija za vozila, prodana na tuje trge, dejansko izplačana v letu 2003. |
| --- | --- |

(26)

Drugič, v interni opombi podjetja PNE iz leta 2002 je bil opravljen izračun učinka sistema nadomestil na vzporedno trgovino, tako da se je izdelala ocena o obsegu dodatne prodaje končnim potrošnikom nerezidentom glede na prejšnje leto, ki bi bila lahko dosežena, če bi bila premija za vozila, prodana na tuje trge, dejansko izplačana v letu 2003.

| (27) | Tretjič skupno štiriindvajset francoskih koncesionarjev je, v zvezi s pritiski na koncesionarje, pri Komisiji vložilo pritožbo za škodo, ki so jo povzročile zamude pri dobavi, povezane z grožnjami podjetja Peugeot. |
| --- | --- |

(27)

Tretjič skupno štiriindvajset francoskih koncesionarjev je, v zvezi s pritiski na koncesionarje, pri Komisiji vložilo pritožbo za škodo, ki so jo povzročile zamude pri dobavi, povezane z grožnjami podjetja Peugeot.

3.   GLOBA

| (28) | Komisija je menila, da je treba zato naložiti globo, ki ustrezno kaznuje to kršitev in katere odvračilni učinek izključuje vsako ponovno kršitev. Komisija je pri določitvi zneska globe upoštevala vse ustrezne okoliščine ter še zlasti težo in trajanje kršitve, ki sta izrecno omenjena kriterija v členu 23(3) Uredbe (ES) št. 1/2003. |
| --- | --- |

(28)

Komisija je menila, da je treba zato naložiti globo, ki ustrezno kaznuje to kršitev in katere odvračilni učinek izključuje vsako ponovno kršitev. Komisija je pri določitvi zneska globe upoštevala vse ustrezne okoliščine ter še zlasti težo in trajanje kršitve, ki sta izrecno omenjena kriterija v členu 23(3) Uredbe (ES) št. 1/2003.

| (29) | Ob upoštevanju vsega zgoraj navedenega je bila kršitev člena 81, ki sta jo storili podjetje Automobiles Peugeot SA in njegovo hčerinsko podjetje PNE, označena kot zelo resna, ta ocena velja za politiko glede premij ter za druge sprejete ukrepe podjetja Automobiles Peugeot SA, vključno z izvajanjem pritiskov. Dejansko je podjetje Automobiles Peugeot SA delovalo namerno, tako da ne moremo prezreti, da je bil cilj spornih ukrepov oviranje konkurence. Komisija in Sodišče sta že imela priložnost, da sta se izrekla o sistemih diskriminatornih nadomestil v zvezi z namembnim krajem vozila (7). Ocena teže kršitve temelji na določbah v smernicah o načinu določanja glob (8). |
| --- | --- |

(29)

Ob upoštevanju vsega zgoraj navedenega je bila kršitev člena 81, ki sta jo storili podjetje Automobiles Peugeot SA in njegovo hčerinsko podjetje PNE, označena kot zelo resna, ta ocena velja za politiko glede premij ter za druge sprejete ukrepe podjetja Automobiles Peugeot SA, vključno z izvajanjem pritiskov. Dejansko je podjetje Automobiles Peugeot SA delovalo namerno, tako da ne moremo prezreti, da je bil cilj spornih ukrepov oviranje konkurence. Komisija in Sodišče sta že imela priložnost, da sta se izrekla o sistemih diskriminatornih nadomestil v zvezi z namembnim krajem vozila (7). Ocena teže kršitve temelji na določbah v smernicah o načinu določanja glob (8).

| (30) | Prav tako gre za dolgotrajno kršitev. Dejansko je podjetje Automobiles Peugeot SA od začetka januarja 1997 do konca septembra 2003 vsako leto obnovilo sistem diskriminatornih nadomestil za izvoze v okviru letnih okrožnic. Podjetje Automobiles Peugeot SA je med leti 1997 in 2001 tudi dopolnilo izvajanje strategije glede omejevanja izvoza s posebnimi opozorili in neposrednimi nalogi, naslovljenimi na več koncesionarjev. Glede prenehanja kršitve z elementi iz dosjeja ni mogoče potrditi, da se je kršitev, kar zadeva pritiske na koncesionarje, nadaljevala še po novembru 2001 in oktobru 2003, datumu, ko je bil spremenjen sistem nadomestil, ki ga obravnava ta odločba. |
| --- | --- |

(30)

Prav tako gre za dolgotrajno kršitev. Dejansko je podjetje Automobiles Peugeot SA od začetka januarja 1997 do konca septembra 2003 vsako leto obnovilo sistem diskriminatornih nadomestil za izvoze v okviru letnih okrožnic. Podjetje Automobiles Peugeot SA je med leti 1997 in 2001 tudi dopolnilo izvajanje strategije glede omejevanja izvoza s posebnimi opozorili in neposrednimi nalogi, naslovljenimi na več koncesionarjev. Glede prenehanja kršitve z elementi iz dosjeja ni mogoče potrditi, da se je kršitev, kar zadeva pritiske na koncesionarje, nadaljevala še po novembru 2001 in oktobru 2003, datumu, ko je bil spremenjen sistem nadomestil, ki ga obravnava ta odločba.

| (31) | V zadevnem primeru ne obstajajo niti obteževalne niti olajševalne okoliščine. |
| --- | --- |

(31)

V zadevnem primeru ne obstajajo niti obteževalne niti olajševalne okoliščine.

4.   ODLOČBA

| (32) | Podjetje Automobiles Peugeot SA in njegovo hčerinsko podjetje Peugeot Nederland NV sta kršila člen 81(1) Pogodbe s sklepanjem sporazumov s koncesionarji, ki pripadajo distribucijski mreži Peugeot na Nizozemskem, s ciljem in posledico oviranja prodaje končnim potrošnikom, osebno ali preko posrednikov, ki delujejo v njihovem imenu, iz drugih državah članicah. Kršitev se je začela v začetku meseca januarja 1997 in nadaljevala do konca meseca septembra 2003. |
| --- | --- |

(32)

Podjetje Automobiles Peugeot SA in njegovo hčerinsko podjetje Peugeot Nederland NV sta kršila člen 81(1) Pogodbe s sklepanjem sporazumov s koncesionarji, ki pripadajo distribucijski mreži Peugeot na Nizozemskem, s ciljem in posledico oviranja prodaje končnim potrošnikom, osebno ali preko posrednikov, ki delujejo v njihovem imenu, iz drugih državah članicah. Kršitev se je začela v začetku meseca januarja 1997 in nadaljevala do konca meseca septembra 2003.

| (33) | Podjetja iz člena 1 morajo prenehati z ugotovljeno kršitvijo navedenega člena, če tega še niso storila. V prihodnosti ne smejo več ponovno ali še naprej izvajati kakršen koli ukrep, ki bi temeljil na navedeni kršitvi, ali sprejemati ukrepov s podobnim ciljem ali posledico. |
| --- | --- |

(33)

Podjetja iz člena 1 morajo prenehati z ugotovljeno kršitvijo navedenega člena, če tega še niso storila. V prihodnosti ne smejo več ponovno ali še naprej izvajati kakršen koli ukrep, ki bi temeljil na navedeni kršitvi, ali sprejemati ukrepov s podobnim ciljem ali posledico.

| (34) | Za kršitev iz člena 1 je podjetju Automobiles Peugeot SA in njegovemu hčerinskemu podjetju Peugeot Nederland NV, ki sta solidarno odgovorna, naložena globa v višini 49,5 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(34)

Za kršitev iz člena 1 je podjetju Automobiles Peugeot SA in njegovemu hčerinskemu podjetju Peugeot Nederland NV, ki sta solidarno odgovorna, naložena globa v višini 49,5 milijonov EUR.

---

(1)  UL L 1, 4.1.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 411/2004 (UL L 68, 6.3.2004, str. 1).

(2)  Podjetje PSA je imelo z znamkama Peugeot in Citroën naraščajoč tržni delež, ki je na podlagi novih registracij obsegal 12 % (v letu 1995) in 15,3 % (v prvih šestih mesecih leta 2003), zaradi česar je od leta 1999 postal drugi dobavitelj osebnih vozil v Evropi za skupino Volkswagen.

(3)  Koncesionarjeva marža je razlika med priporočeno kataloško ceno določenega modela in ceno, po kateri koncesionar kupi vozilo od dobavitelja. Ta razlika je namenjena financiranju stroškov distribucije in splošnih stroškov dobavitelja ter rabatov, ki jih mora slednji v večini primerov ponuditi končnim potrošnikom.

(4)  Premija obsega pavšalno nadomestilo, ki ga koncesionarju izplača njegov dobavitelj v rednih časovnih presledkih, za vsako vozilo, prodano v skladu z veljavnimi pogoji. Izplačilo premije je pogojeno z doseganjem določenih kvalitativnih in kvantitativnih ciljev.

(5)  Dejansko so bila pričakovanja proizvajalca opisana v okrožnici, ki jo je koncesionar prejel v začetku leta. Ta okrožnica je določila pogoje za nadomestila za koncesionarje (maržo in premijo). Te pogoje je koncesionar sprejel vsakokrat, ko je hotel vknjižiti vozilo, ki ga je naročil v skladu s cilji prodaje (ki so pogojevala pridobitev premije) ter ko je zahteval plačilo premije za vsako registrirano vozilo (po doseženem cilju prodaje). V zadevnem primeru je koncesionar pogoje sprejel z dejanjem, s katerim je podrobnosti v zvezi z naročilom vozila vnesel v programsko opremo, s katero je proizvajalec upravljal svoje odnose z mrežo (DIALOG). Zadevni ukrep so zadevni koncesionarji tako sprejeli s soglasjem, ker so pravzaprav sami opravljali prodajo v okviru tega sistema.

(6)  UL L 145, 29.6.1995, str. 25. Člen 4(1): Izjema se uporablja ne glede na kakršno koli obveznost, s katero se proizvajalec zaveže, da: [...] (3) si bo v določenem obdobju in znotraj pogodbenega ozemlja prizadeval prodati minimalno količino pogodbenega blaga, ki sta ga določili stranki na podlagi skupnega dogovora ali tretja stranka – izvedenec v primeru nesoglasja med strankama glede minimalnega števila pogodbenega blaga, ki ga je treba prodati letno, ob upoštevanju predvsem že doseženih stopenj prodaje na tem ozemlju ter ocen predvidene prodaje na tem ozemlju in na nacionalni ravni.

(7)  Odločba Komisije 98/273/ES z dne 28. januarja 1998, Volkswagen AG (UL L 124, 25.4.1998, str. 60), uvodna izjava 129; Odločba Komisije z dne 20. septembra 2000, Opel Nederland BV/General Motors Nederland BV (UL L 59, 28.2.2001, str. 1), uvodna izjava 117.

(8)  Smernice o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členom 15(2) Uredbe št. 17 in členom 65(5) Pogodbe ESPJ. Objavljeno v UL C 9, 14.1.1998. Točka A določa zelo resne kršitve: „Te bodo navadno [...] druga ravnanja, ki ogrožajo pravilno delovanje enotnega trga, kot je porazdelitev domačih trgov,“ kar se je zgodilo v tej zadevi.

---

| 27.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 173/25 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 173/25

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 23. junija 2006

o določitvi finančnega prispevka Skupnosti za izdatke, nastale zaradi sprejetja izrednih ukrepov v zvezi z bojem proti klasični prašičji kugi v Nemčiji leta 2001

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2407)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(2006/432/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 90/424/EGS z dne 26. junija 1990 o odhodkih na področju veterine (1), in zlasti člena 3(3) Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V Nemčiji je prišlo do izbruha klasične prašičje kuge leta 2001. Pojav te bolezni je resno ogrožal živino v Skupnosti. |
| --- | --- |

(1)

V Nemčiji je prišlo do izbruha klasične prašičje kuge leta 2001. Pojav te bolezni je resno ogrožal živino v Skupnosti.

| (2) | Z namenom preprečiti širjenje bolezni in jo izkoreniniti v najkrajšem možnem času mora Skupnost finančno prispevati k upravičenim izdatkom, ki nastanejo v državah članicah zaradi izrednih ukrepov, sprejetih v boju proti tej bolezni, kot določa Odločba 90/424/EGS. |
| --- | --- |

(2)

Z namenom preprečiti širjenje bolezni in jo izkoreniniti v najkrajšem možnem času mora Skupnost finančno prispevati k upravičenim izdatkom, ki nastanejo v državah članicah zaradi izrednih ukrepov, sprejetih v boju proti tej bolezni, kot določa Odločba 90/424/EGS.

| (3) | Z Odločbo Komisije 2003/492/ES z dne 3. julija 2003 o finančnem prispevku Skupnosti za izkoreninjenje klasične prašičje kuge v Nemčiji leta 2001 (2) se je odobril finančni znesek Skupnosti za Nemčijo v zvezi z izdatki, povezanimi z izrednimi ukrepi za boj proti klasični prašičji kugi, ki so se izvajali leta 2001. |
| --- | --- |

(3)

Z Odločbo Komisije 2003/492/ES z dne 3. julija 2003 o finančnem prispevku Skupnosti za izkoreninjenje klasične prašičje kuge v Nemčiji leta 2001 (2) se je odobril finančni znesek Skupnosti za Nemčijo v zvezi z izdatki, povezanimi z izrednimi ukrepi za boj proti klasični prašičji kugi, ki so se izvajali leta 2001.

| (4) | V skladu z zadevno odločbo je bil odobren prvi obrok 440 000 EUR. |
| --- | --- |

(4)

V skladu z zadevno odločbo je bil odobren prvi obrok 440 000 EUR.

| (5) | V skladu z zadevno odločbo je preostali prispevek Skupnosti osnovan na vlogi, ki jo je predložila Nemčija, dokumentaciji, ki določa zneske iz vloge, in rezultatih pregledov na kraju samem, ki jih je izvedla Komisija. Znesek, določen v vlogi, ki jo je predložila Nemčija, je znašal 3 256 879,80 DEM ali 1 665 216,19 EUR za glavne stroške in 16 978,40 DEM ali 8 680,92 EUR za zaostale zneske, finančni prispevek Skupnosti pa ne sme biti višji od 50 % upravičenih izdatkov. |
| --- | --- |

(5)

V skladu z zadevno odločbo je preostali prispevek Skupnosti osnovan na vlogi, ki jo je predložila Nemčija, dokumentaciji, ki določa zneske iz vloge, in rezultatih pregledov na kraju samem, ki jih je izvedla Komisija. Znesek, določen v vlogi, ki jo je predložila Nemčija, je znašal 3 256 879,80 DEM ali 1 665 216,19 EUR za glavne stroške in 16 978,40 DEM ali 8 680,92 EUR za zaostale zneske, finančni prispevek Skupnosti pa ne sme biti višji od 50 % upravičenih izdatkov.

| (6) | Ob upoštevanju zgoraj navedenega je treba sedaj določiti skupni znesek finančnega prispevka Skupnosti za izdatke, nastale zaradi izkoreninjenja klasične prašičje kuge v Nemčiji za leto 2001. |
| --- | --- |

(6)

Ob upoštevanju zgoraj navedenega je treba sedaj določiti skupni znesek finančnega prispevka Skupnosti za izdatke, nastale zaradi izkoreninjenja klasične prašičje kuge v Nemčiji za leto 2001.

| (7) | Rezultati preverjanj, ki jih je izvedla Komisija v skladu z veterinarskimi pravili in pogoji za odobritev finančne podpore Skupnosti navajajo, da se celotni predloženi znesek za izdatke ne more šteti za upravičenega. |
| --- | --- |

(7)

Rezultati preverjanj, ki jih je izvedla Komisija v skladu z veterinarskimi pravili in pogoji za odobritev finančne podpore Skupnosti navajajo, da se celotni predloženi znesek za izdatke ne more šteti za upravičenega.

| (8) | Opažanja Komisije in metoda izračuna upravičenega izdatka so bili pisno sporočeni državi Nemčiji. |
| --- | --- |

(8)

Opažanja Komisije in metoda izračuna upravičenega izdatka so bili pisno sporočeni državi Nemčiji.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Skupni finančni prispevek Skupnosti za izdatke, nastale zaradi izkoreninjenja klasične prašičje kuge v Nemčiji za leto 2001, se v skladu z Odločbo 2003/492/ES določi na 827 037,06 EUR za glavne stroške in 4 340,46 EUR za zaostale zneske.

Ker je bil prvi obrok 440 000 EUR že plačan v skladu z Odločbo 2003/492/ES, se preostali znesek finančnega prispevka Skupnosti določi na 391 377,52 EUR.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Zvezno republiko Nemčijo.

V Bruslju, 23. junija 2006

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 224, 18.8.1990, str. 19. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 2006/53/ES (UL L 29, 2.2.2006, str. 37).

1

(2)  UL L 168, 5.7.2003, str. 28.

2

---

| 27.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 173/27 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 173/27

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 23. junija 2006

o določitvi finančnega prispevka Skupnosti za izdatke, nastale zaradi sprejetja izrednih ukrepov v zvezi z bojem proti klasični prašičji kugi v Nemčiji leta 2002

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2408)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(2006/433/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 90/424/EGS z dne 26. junija 1990 o odhodkih na področju veterine (1), in zlasti člena 3(3) Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V Nemčiji je prišlo do izbruha klasične prašičje kuge leta 2002. Pojav te bolezni je resno ogrožal živino v Skupnosti. |
| --- | --- |

(1)

V Nemčiji je prišlo do izbruha klasične prašičje kuge leta 2002. Pojav te bolezni je resno ogrožal živino v Skupnosti.

| (2) | Z namenom preprečiti širjenje bolezni in jo izkoreniniti v najkrajšem možnem času mora Skupnost finančno prispevati k upravičenim izdatkom, ki nastanejo v državah članicah zaradi izrednih ukrepov, sprejetih v boju proti tej bolezni, kot določa Odločba 90/424/EGS. |
| --- | --- |

(2)

Z namenom preprečiti širjenje bolezni in jo izkoreniniti v najkrajšem možnem času mora Skupnost finančno prispevati k upravičenim izdatkom, ki nastanejo v državah članicah zaradi izrednih ukrepov, sprejetih v boju proti tej bolezni, kot določa Odločba 90/424/EGS.

| (3) | Z Odločbo Komisije 2003/745/ES z dne 13. oktobra 2003 o finančnem prispevku Skupnosti za izkoreninjenje klasične prašičje kuge v Nemčiji leta 2002 (2) se je odobril finančni znesek Skupnosti za Nemčijo v zvezi z izdatki, povezanimi z izrednimi ukrepi za boj proti klasični prašičji kugi, ki so se izvajali leta 2002. |
| --- | --- |

(3)

Z Odločbo Komisije 2003/745/ES z dne 13. oktobra 2003 o finančnem prispevku Skupnosti za izkoreninjenje klasične prašičje kuge v Nemčiji leta 2002 (2) se je odobril finančni znesek Skupnosti za Nemčijo v zvezi z izdatki, povezanimi z izrednimi ukrepi za boj proti klasični prašičji kugi, ki so se izvajali leta 2002.

| (4) | V skladu z zadevno odločbo je bil odobren prvi obrok 460 000 EUR. |
| --- | --- |

(4)

V skladu z zadevno odločbo je bil odobren prvi obrok 460 000 EUR.

| (5) | V skladu z zadevno odločbo je preostali prispevek Skupnosti osnovan na vlogi, ki jo je predložila Nemčija 19. novembra 2003, dokumentaciji, ki določa zneske iz vloge, in rezultatih pregledov na kraju samem, ki jih je izvedla Komisija. Znesek, določen v vlogi, ki jo je predložila Nemčija za izdatke za leto 2002, je znašal 1 933 695,76 EUR, finančni prispevek Skupnosti pa ne sme biti višji od 50 % upravičenih izdatkov. |
| --- | --- |

(5)

V skladu z zadevno odločbo je preostali prispevek Skupnosti osnovan na vlogi, ki jo je predložila Nemčija 19. novembra 2003, dokumentaciji, ki določa zneske iz vloge, in rezultatih pregledov na kraju samem, ki jih je izvedla Komisija. Znesek, določen v vlogi, ki jo je predložila Nemčija za izdatke za leto 2002, je znašal 1 933 695,76 EUR, finančni prispevek Skupnosti pa ne sme biti višji od 50 % upravičenih izdatkov.

| (6) | Ob upoštevanju zgoraj navedenega je treba sedaj določiti skupni znesek finančnega prispevka Skupnosti za izdatke, nastale zaradi izkoreninjenja klasične prašičje kuge v Nemčiji za leto 2002. |
| --- | --- |

(6)

Ob upoštevanju zgoraj navedenega je treba sedaj določiti skupni znesek finančnega prispevka Skupnosti za izdatke, nastale zaradi izkoreninjenja klasične prašičje kuge v Nemčiji za leto 2002.

| (7) | Rezultati preverjanj, ki jih je izvedla Komisija v skladu z veterinarskimi pravili in pogoji za odobritev finančne podpore Skupnosti, navajajo, da se celotni predloženi znesek za izdatke ne more šteti za upravičenega. |
| --- | --- |

(7)

Rezultati preverjanj, ki jih je izvedla Komisija v skladu z veterinarskimi pravili in pogoji za odobritev finančne podpore Skupnosti, navajajo, da se celotni predloženi znesek za izdatke ne more šteti za upravičenega.

| (8) | Opažanja Komisije in metoda izračuna upravičenega izdatka so bili pisno sporočeni državi Nemčiji. |
| --- | --- |

(8)

Opažanja Komisije in metoda izračuna upravičenega izdatka so bili pisno sporočeni državi Nemčiji.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Skupni finančni prispevek Skupnosti za izdatke, nastale zaradi izkoreninjenja klasične prašičje kuge v Nemčiji za leto 2002, se v skladu z Odločbo 2003/745/ES določi na 925 808,47 EUR.

Ker je bil prvi obrok 460 000 EUR že plačan v skladu z Odločbo 2003/745/ES, se preostali znesek finančnega prispevka Skupnosti določi na 465 808,47 EUR.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Zvezno republiko Nemčijo.

V Bruslju, 23. junija 2006

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 224, 18.8.1990, str. 19. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 2006/53/ES (UL L 29, 2.2.2006, str. 37).

1

(2)  UL L 269, 21.10.2003, str. 18.

2

---

| 27.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 173/29 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 173/29

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 23. junija 2006

o določitvi finančnega prispevka Skupnosti za izdatke, nastale zaradi sprejetja izrednih ukrepov v zvezi z bojem proti klasični prašičji kugi v Luksemburgu leta 2002

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2410)

(Besedilo v franckem jeziku je edino verodostojno)

(2006/434/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 90/424/EGS z dne 26. junija 1990 o odhodkih na področju veterine (1), in zlasti člena 3(3) Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V Luksemburgu je prišlo do izbruha klasične prašičje kuge leta 2002. Pojav te bolezni je resno ogrožal živino v Skupnosti. |
| --- | --- |

(1)

V Luksemburgu je prišlo do izbruha klasične prašičje kuge leta 2002. Pojav te bolezni je resno ogrožal živino v Skupnosti.

| (2) | Z namenom preprečiti širjenje bolezni in jo izkoreniniti v najkrajšem možnem času mora Skupnost finančno prispevati k upravičenim izdatkom, ki nastanejo v državah članicah zaradi izrednih ukrepov, sprejetih v boju proti tej bolezni, kot določa Odločba 90/424/EGS. |
| --- | --- |

(2)

Z namenom preprečiti širjenje bolezni in jo izkoreniniti v najkrajšem možnem času mora Skupnost finančno prispevati k upravičenim izdatkom, ki nastanejo v državah članicah zaradi izrednih ukrepov, sprejetih v boju proti tej bolezni, kot določa Odločba 90/424/EGS.

| (3) | Z Odločbo Komisije 2003/491/ES z dne 3. julija 2003 o finančnem prispevku Skupnosti za izkoreninjenje klasične prašičje kuge v Luksemburgu leta 2002 (2) se je odobril finančni znesek Skupnosti za Luksemburg v zvezi z izdatki, povezanimi z izrednimi ukrepi za boj proti klasični prašičji kugi, ki so se izvajali leta 2002. |
| --- | --- |

(3)

Z Odločbo Komisije 2003/491/ES z dne 3. julija 2003 o finančnem prispevku Skupnosti za izkoreninjenje klasične prašičje kuge v Luksemburgu leta 2002 (2) se je odobril finančni znesek Skupnosti za Luksemburg v zvezi z izdatki, povezanimi z izrednimi ukrepi za boj proti klasični prašičji kugi, ki so se izvajali leta 2002.

| (4) | V skladu z zadevno odločbo je bil odobren prvi obrok 500 000 EUR. |
| --- | --- |

(4)

V skladu z zadevno odločbo je bil odobren prvi obrok 500 000 EUR.

| (5) | V skladu z zadevno odločbo je preostali prispevek Skupnosti osnovan na vlogi, ki jo je predložil Luksemburg 17. julija 2003, dokumentaciji, ki določa zneske iz vloge, in rezultatih pregledov na kraju samem, ki jih je izvedla Komisija. Znesek, določen v vlogi, ki jo je predložil Luksemburg, je znašal 3 253 235 EUR, finančni prispevek Skupnosti pa ne sme biti višji od 50 % skupnih upravičenih izdatkov. |
| --- | --- |

(5)

V skladu z zadevno odločbo je preostali prispevek Skupnosti osnovan na vlogi, ki jo je predložil Luksemburg 17. julija 2003, dokumentaciji, ki določa zneske iz vloge, in rezultatih pregledov na kraju samem, ki jih je izvedla Komisija. Znesek, določen v vlogi, ki jo je predložil Luksemburg, je znašal 3 253 235 EUR, finančni prispevek Skupnosti pa ne sme biti višji od 50 % skupnih upravičenih izdatkov.

| (6) | Ob upoštevanju zgoraj navedenega je treba sedaj določiti skupni znesek finančnega prispevka Skupnosti za upravičene izdatke, nastale zaradi izkoreninjenja klasične prašičje kuge v Luksemburgu za leto 2002. |
| --- | --- |

(6)

Ob upoštevanju zgoraj navedenega je treba sedaj določiti skupni znesek finančnega prispevka Skupnosti za upravičene izdatke, nastale zaradi izkoreninjenja klasične prašičje kuge v Luksemburgu za leto 2002.

| (7) | Rezultati preverjanj, ki jih je izvedla Komisija v skladu z veterinarskimi pravili in pogoji za odobritev finančne podpore Skupnosti navajajo, da se celotni predloženi znesek za izdatke ne more šteti za upravičenega za finančni prispevek Skupnosti. |
| --- | --- |

(7)

Rezultati preverjanj, ki jih je izvedla Komisija v skladu z veterinarskimi pravili in pogoji za odobritev finančne podpore Skupnosti navajajo, da se celotni predloženi znesek za izdatke ne more šteti za upravičenega za finančni prispevek Skupnosti.

| (8) | Opažanja Komisije in metoda izračuna upravičenega izdatka so bili pisno sporočeni državi Luksemburg 4. novembra 2005. |
| --- | --- |

(8)

Opažanja Komisije in metoda izračuna upravičenega izdatka so bili pisno sporočeni državi Luksemburg 4. novembra 2005.

| (9) | Sklepne ugotovitve Komisije so bile poslane Luksemburgu 18. januarja 2006, ob upoštevanju dodatnih informacij, ki jih je Luksemburg poslal Komisiji 15. decembra 2005. |
| --- | --- |

(9)

Sklepne ugotovitve Komisije so bile poslane Luksemburgu 18. januarja 2006, ob upoštevanju dodatnih informacij, ki jih je Luksemburg poslal Komisiji 15. decembra 2005.

| (10) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Skupni finančni prispevek Skupnosti za izdatke, nastale zaradi izkoreninjenja klasične prašičje kuge v Luksemburgu za leto 2002, se v skladu z Odločbo 2003/491/ES določi na 1 589 734 EUR.

Ker je bil prvi obrok 500 000 EUR že plačan v skladu z Odločbo 2003/491/ES, se preostali znesek 1 089 734 EUR plača Luksemburgu.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Veliko vojvodstvo Luksemburg.

V Bruslju, 23. junija 2006

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 224, 18.8.1990, str. 19. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 2006/53/ES (UL L 29, 2.2.2006, str. 37).

1

(2)  UL L 168, 5.7.2003, str. 23.

2

---

| 27.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 173/31 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 173/31

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 23. junija 2006

o spremembi Odločbe 2005/710/ES o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi s sumom na visoko patogeno aviarno influenco v Romuniji

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2421)

(Besedilo velja za EGP)

(2006/435/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/496/EGS z dne 15. julija 1991 o določitvi načel o organizaciji veterinarskih pregledov živali, ki vstopajo v Skupnost iz tretjih držav, in o spremembi direktiv 89/662/EGS, 90/425/EGS (1) ter 90/675/EGS in zlasti člena 18(7) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 97/78/ES z dne 18. decembra 1997 o določitvi načel, ki urejajo organizacijo veterinarskih pregledov proizvodov, ki vstopajo v Skupnost iz tretjih držav (2), in zlasti člena 22(6) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Po izbruhu aviarne influence, ki jo je decembra 2003 v jugovzhodni Aziji povzročil visoko patogeni sev virusa H5N1, je Komisija sprejela več zaščitnih ukrepov v zvezi s to boleznijo, zlasti Odločbo Komisije 2005/710/ES z dne 13. oktobra 2005 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi s sumom na visoko patogeno aviarno influenco v Romuniji (3). |
| --- | --- |

(1)

Po izbruhu aviarne influence, ki jo je decembra 2003 v jugovzhodni Aziji povzročil visoko patogeni sev virusa H5N1, je Komisija sprejela več zaščitnih ukrepov v zvezi s to boleznijo, zlasti Odločbo Komisije 2005/710/ES z dne 13. oktobra 2005 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi s sumom na visoko patogeno aviarno influenco v Romuniji (3).

| (2) | Odločba 2005/710/ES določa začasno ustavitev uvoza žive perutnine, ratitov, pernate divjadi ter gojene pernate divjadi, živih ptic, ki niso perutnina, vključno s pticami hišnimi ljubljenci, valilnih jajc navedenih vrst ter nekaterih proizvodov iz ptic („zadevni uvoz“) iz nekaterih delov Romunije, ki jih je ta bolezen prizadela, v Skupnost. |
| --- | --- |

(2)

Odločba 2005/710/ES določa začasno ustavitev uvoza žive perutnine, ratitov, pernate divjadi ter gojene pernate divjadi, živih ptic, ki niso perutnina, vključno s pticami hišnimi ljubljenci, valilnih jajc navedenih vrst ter nekaterih proizvodov iz ptic („zadevni uvoz“) iz nekaterih delov Romunije, ki jih je ta bolezen prizadela, v Skupnost.

| (3) | Romunija je Komisiji sedaj posredovala dodatne podatke o stanju aviarne influence v tej državi, ki kažejo, da so izbruh bolezni pred kratkim odkrili izven območja Romunije, regionaliziranega v Odločbi 2005/710/ES. |
| --- | --- |

(3)

Romunija je Komisiji sedaj posredovala dodatne podatke o stanju aviarne influence v tej državi, ki kažejo, da so izbruh bolezni pred kratkim odkrili izven območja Romunije, regionaliziranega v Odločbi 2005/710/ES.

| (4) | Zaradi hitrega širjenja aviarne influence v Romuniji v preteklih tednih je treba ukrepe za začasno ustavitev zadevnega uvoza iz Romunije v Skupnost razširiti na celotno ozemlje te države. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi hitrega širjenja aviarne influence v Romuniji v preteklih tednih je treba ukrepe za začasno ustavitev zadevnega uvoza iz Romunije v Skupnost razširiti na celotno ozemlje te države.

| (5) | Odločbo 2005/710/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Odločbo 2005/710/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Glede na podatke, ki so bili predloženi Komisiji o stanju bolezni in nadzornih ukrepih, ki so jih sprejeli pristojni organi v Romuniji, bodo določbe te odločbe ponovno proučene na naslednji seji Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali julija 2006. |
| --- | --- |

(6)

Glede na podatke, ki so bili predloženi Komisiji o stanju bolezni in nadzornih ukrepih, ki so jih sprejeli pristojni organi v Romuniji, bodo določbe te odločbe ponovno proučene na naslednji seji Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali julija 2006.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Priloga k Odločbi 2005/710/ES se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej odločbi.

Člen 2

Države članice nemudoma sprejmejo ukrepe, potrebne za uskladitev s to odločbo, in jih objavijo. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 23. junija 2006

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 268, 24.9.1991, str. 56. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

1

(2)  UL L 24, 30.1.1998, str. 9. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 165, 30.4.2004, str. 1).

2

(3)  UL L 269, 14.10.2005, str. 42. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 2006/405/ES (UL L 158, 10.6.2006, str. 14).

3

---

PRILOGA

„PRILOGA

Deli ozemlja Romunije iz člena 1(a) in (b)

Del A

| Oznaka države ISO | Država | Opis dela ozemlja |
| --- | --- | --- |
| RO | Romunija | — | Celotno ozemlje Romunije |

Oznaka države ISO

Država

Opis dela ozemlja

RO

Romunija

—

Celotno ozemlje Romunije

Del B

| Oznaka države ISO | Država | Opis dela ozemlja |
| --- | --- | --- |
| RO | Romunija | — | Celotno ozemlje Romunije“ |

Oznaka države ISO

Država

Opis dela ozemlja

RO

Romunija

—

Celotno ozemlje Romunije“

---

| 27.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 173/33 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 173/33

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 23. junija 2006

o določitvi finančnega prispevka Skupnosti za izdatke zaradi izrednih ukrepov za boj proti aviarni influenci v Belgiji v letu 2003

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2422)

(Besedilo v nizozemskem in francoskem jeziku je edino verodostojno)

(2006/436/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 90/424/EGS z dne 26. junija 1990 o odhodkih na področju veterine (1), in zlasti člena 3(3) Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Do izbruhov aviarne influence v Belgiji je prišlo leta 2003. Pojav te bolezni je resno ogrožal živino v Skupnosti. |
| --- | --- |

(1)

Do izbruhov aviarne influence v Belgiji je prišlo leta 2003. Pojav te bolezni je resno ogrožal živino v Skupnosti.

| (2) | Da se prepreči širjenje bolezni in pripomore k temu, da se čim prej izkorenini, mora Skupnost v skladu z Odločbo 90/424/EGS finančno prispevati k upravičenim izdatkom držav članic zaradi izrednih ukrepov za boj proti tej bolezni. |
| --- | --- |

(2)

Da se prepreči širjenje bolezni in pripomore k temu, da se čim prej izkorenini, mora Skupnost v skladu z Odločbo 90/424/EGS finančno prispevati k upravičenim izdatkom držav članic zaradi izrednih ukrepov za boj proti tej bolezni.

| (3) | Odločba Komisije 2003/749/ES z dne 10. oktobra 2003 o finančnem prispevku Skupnosti za izkoreninjenje aviarne influence v Belgiji leta 2003 (2) je dodelila finančni prispevek Skupnosti k izdatkom Belgije zaradi izrednih ukrepov za boj proti aviarni influenci, ki so se izvajali leta 2003. |
| --- | --- |

(3)

Odločba Komisije 2003/749/ES z dne 10. oktobra 2003 o finančnem prispevku Skupnosti za izkoreninjenje aviarne influence v Belgiji leta 2003 (2) je dodelila finančni prispevek Skupnosti k izdatkom Belgije zaradi izrednih ukrepov za boj proti aviarni influenci, ki so se izvajali leta 2003.

| (4) | V skladu z navedeno Odločbo je bil dodeljen prvi obrok 3 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(4)

V skladu z navedeno Odločbo je bil dodeljen prvi obrok 3 000 000 EUR.

| (5) | V skladu z navedeno odločbo mora preostali znesek prispevka Skupnosti temeljiti na zahtevku, ki ga je Belgija predložila 13. januarja in 24. marca 2004, dokumentih, ki potrjujejo zneske iz zahtevka, ter rezultatih pregledov na kraju samem, ki jih je izvedla Komisija. Znesek iz tega zahtevka, ki ga je predložila Belgija, je znašal 18 035 727,78 EUR, finančni prispevek Skupnosti pa ne sme biti višji od 50 % skupnih upravičenih izdatkov. |
| --- | --- |

(5)

V skladu z navedeno odločbo mora preostali znesek prispevka Skupnosti temeljiti na zahtevku, ki ga je Belgija predložila 13. januarja in 24. marca 2004, dokumentih, ki potrjujejo zneske iz zahtevka, ter rezultatih pregledov na kraju samem, ki jih je izvedla Komisija. Znesek iz tega zahtevka, ki ga je predložila Belgija, je znašal 18 035 727,78 EUR, finančni prispevek Skupnosti pa ne sme biti višji od 50 % skupnih upravičenih izdatkov.

| (6) | Glede na navedeno je treba določiti celotni znesek finančnega prispevka Skupnosti k upravičenim stroškom, ki so povezani z izkoreninjenjem aviarne influence v Belgiji leta 2003. |
| --- | --- |

(6)

Glede na navedeno je treba določiti celotni znesek finančnega prispevka Skupnosti k upravičenim stroškom, ki so povezani z izkoreninjenjem aviarne influence v Belgiji leta 2003.

| (7) | Iz rezultatov pregledov, ki jih je v skladu z veterinarskimi pravili Skupnosti in pogoji za dodelitev finančne podpore Skupnosti opravila Komisija, je razvidno, da vsi navedeni izdatki niso upravičeni do finančnega prispevka Skupnosti. |
| --- | --- |

(7)

Iz rezultatov pregledov, ki jih je v skladu z veterinarskimi pravili Skupnosti in pogoji za dodelitev finančne podpore Skupnosti opravila Komisija, je razvidno, da vsi navedeni izdatki niso upravičeni do finančnega prispevka Skupnosti.

| (8) | Zadnje pripombe in končni sklepi Komisije ter metoda za izračun upravičenih izdatkov so bili Belgiji predloženi 21. februarja 2006. |
| --- | --- |

(8)

Zadnje pripombe in končni sklepi Komisije ter metoda za izračun upravičenih izdatkov so bili Belgiji predloženi 21. februarja 2006.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Skupni finančni prispevek Skupnosti k stroškom, povezanim z izkoreninjenjem aviarne influence v Belgiji leta 2003 v skladu z Odločbo 2003/749/ES, je določen na 8 088 508,16 EUR.

Ker je bil prvi obrok v višini 3 000 000 EUR v skladu z Odločbo 2003/749/ES že dodeljen, je preostali znesek finančnega prispevka Skupnosti določen na 5 088 508,16 EUR.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Belgijo.

V Bruslju, 23. junija 2006

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 224, 18.8.1990, str. 19. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 2006/53/ES (UL L 29, 2.2.2006, str. 37).

1

(2)  UL L 271, 22.10.2003, str. 19. Odločba, kakor je bila spremenjena z Odločbo 2004/18/ES (UL L 5, 9.1.2004, str. 81).

2

---