# Eiropas Savienības L 232/2006

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 232 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 49. sējums2006. gada 25. augusts |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 232

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

49. sējums2006. gada 25. augusts

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 1264/2006 (2006. gada 21. augusts), ar ko pārtrauc izmeklēšanas, kas saistītas ar antidempinga pasākumiem, ko piemēro attiecībā uz tāda silīcija karbīda importu, kura izcelsme ir Krievijas Federācijā un Ukrainā, un nosaka galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz tāda silīcija karbīda importu, kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktu | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1265/2006 (2006. gada 24. augusts), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 21 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1266/2006 (2006. gada 24. augusts), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par pienu un piena produktiem | 23 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1267/2006 (2006. gada 24. augusts), ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju sviestam saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 581/2004 | 27 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1268/2006 (2006. gada 24. augusts), ar kuru nepiešķir eksporta kompensāciju par piena pulveri saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 582/2004 | 29 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1269/2006 (2006. gada 24. augusts), ar ko nosaka minimālās pārdošanas cenas 15. individuālajam uzaicinājumam uz konkursu, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 1898/2005 | 30 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1270/2006 (2006. gada 24. augusts), ar ko nosaka maksimālo atbalsta apjomu par krējumu, sviestu un koncentrētu sviestu sakarā ar 15. individuālo uzaicinājumu uz saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1898/2005 paredzēto pastāvīgo konkursu | 32 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1271/2006 (2006. gada 24. augusts) par 5. atsevišķo uzaicinājumu uz konkursu saskaņā ar pastāvīgo uzaicinājumu uz konkursu, kas izsludināts ar Regulu (EK) Nr. 796/2006 | 34 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1272/2006 (2006. gada 24. augusts), ar ko nosaka maksimālo atbalstu par koncentrētu sviestu pirmajā individuālajā uzaicinājumā uz 15. konkursu, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 1898/2005 | 35 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1273/2006 (2006. gada 24. augusts), ar kuru nosaka minimālo sviesta pārdošanas cenu attiecībā uz 47. atsevišķo konkursa uzaicinājumu, kas izsludināts saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 2771/1999 minēto pastāvīgo konkursu | 36 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1274/2006 (2006. gada 24. augusts), ar ko nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas dažiem piena produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums | 37 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

*

Padomes Regula (EK) Nr. 1264/2006 (2006. gada 21. augusts), ar ko pārtrauc izmeklēšanas, kas saistītas ar antidempinga pasākumiem, ko piemēro attiecībā uz tāda silīcija karbīda importu, kura izcelsme ir Krievijas Federācijā un Ukrainā, un nosaka galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz tāda silīcija karbīda importu, kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktu

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 1265/2006 (2006. gada 24. augusts), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

21

Komisijas Regula (EK) Nr. 1266/2006 (2006. gada 24. augusts), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par pienu un piena produktiem

23

Komisijas Regula (EK) Nr. 1267/2006 (2006. gada 24. augusts), ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju sviestam saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 581/2004

27

Komisijas Regula (EK) Nr. 1268/2006 (2006. gada 24. augusts), ar kuru nepiešķir eksporta kompensāciju par piena pulveri saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 582/2004

29

Komisijas Regula (EK) Nr. 1269/2006 (2006. gada 24. augusts), ar ko nosaka minimālās pārdošanas cenas 15. individuālajam uzaicinājumam uz konkursu, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 1898/2005

30

Komisijas Regula (EK) Nr. 1270/2006 (2006. gada 24. augusts), ar ko nosaka maksimālo atbalsta apjomu par krējumu, sviestu un koncentrētu sviestu sakarā ar 15. individuālo uzaicinājumu uz saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1898/2005 paredzēto pastāvīgo konkursu

32

Komisijas Regula (EK) Nr. 1271/2006 (2006. gada 24. augusts) par 5. atsevišķo uzaicinājumu uz konkursu saskaņā ar pastāvīgo uzaicinājumu uz konkursu, kas izsludināts ar Regulu (EK) Nr. 796/2006

34

Komisijas Regula (EK) Nr. 1272/2006 (2006. gada 24. augusts), ar ko nosaka maksimālo atbalstu par koncentrētu sviestu pirmajā individuālajā uzaicinājumā uz 15. konkursu, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 1898/2005

35

Komisijas Regula (EK) Nr. 1273/2006 (2006. gada 24. augusts), ar kuru nosaka minimālo sviesta pārdošanas cenu attiecībā uz 47. atsevišķo konkursa uzaicinājumu, kas izsludināts saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 2771/1999 minēto pastāvīgo konkursu

36

Komisijas Regula (EK) Nr. 1274/2006 (2006. gada 24. augusts), ar ko nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas dažiem piena produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

37

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Komisijas Lēmums (2006. gada 24. augusts) par Kopienas finansiālo atbalstu Āzijas putnu mēra izskaušanai Dānijā 2005. gadā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 3805) | 40 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

*

Komisijas Lēmums (2006. gada 24. augusts) par Kopienas finansiālo atbalstu Āzijas putnu mēra izskaušanai Dānijā 2005. gadā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 3805)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 3805)

40

| | | Labojums |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas 2006. gada 9. augusta Regulā (EK) Nr. 1210/2006, ar kuru 67. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar ko nosaka konkrētus, īpašus, ierobežojošus, pret noteiktām personām un organizācijām, kuras saistītas ar Osamu Bin Ladenu, organizācijas Al-Qaida tīklu un Taliban, vērstus pasākumus un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 467/2001 (OV L 219, 10.8.2006.) | 42 |
| | * | Labojums Padomes Regulā (EK) Nr. 320/2006 (2006. gada 20. februāris), ar ko nosaka pagaidu shēmu cukura rūpniecības restrukturizācijai Kopienā un groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (OV L 58, 28.2.2006.) | 44 |

Labojums

*

Labojums Komisijas 2006. gada 9. augusta Regulā (EK) Nr. 1210/2006, ar kuru 67. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar ko nosaka konkrētus, īpašus, ierobežojošus, pret noteiktām personām un organizācijām, kuras saistītas ar Osamu Bin Ladenu, organizācijas Al-Qaida tīklu un Taliban, vērstus pasākumus un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 467/2001 (OV L 219, 10.8.2006.)

Al-Qaida

Taliban

42

*

Labojums Padomes Regulā (EK) Nr. 320/2006 (2006. gada 20. februāris), ar ko nosaka pagaidu shēmu cukura rūpniecības restrukturizācijai Kopienā un groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (OV L 58, 28.2.2006.)

44

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 25.8.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 232/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 232/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1264/2006

(2006. gada 21. augusts),

ar ko pārtrauc izmeklēšanas, kas saistītas ar antidempinga pasākumiem, ko piemēro attiecībā uz tāda silīcija karbīda importu, kura izcelsme ir Krievijas Federācijā un Ukrainā, un nosaka galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz tāda silīcija karbīda importu, kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērās Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. un 3. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Iepriekšējas izmeklēšanas, spēkā esošie pasākumi un notiekošās izmeklēšanas

| (1) | Padome ar Regulu (EK) Nr. 821/94 (2) pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2423/88 (3) 14. un 15. pantu pagarināja noteiktos galīgos antidempinga maksājumus attiecībā uz tāda silīcija karbīda (“SiC”) importu, kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (“ĶTR”), Polijā, Krievijas Federācijā (“Krievija”) un Ukrainā. Vienlaikus Komisija ar Lēmumu 94/202/EK (4) pieņēma cenu labojumus, ko piedāvāja Krievijas valdība sadarbībā ar V/O Stankoimport Maskavā, Krievijā. |
| --- | --- |

(1)

Padome ar Regulu (EK) Nr. 821/94 (2) pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2423/88 (3) 14. un 15. pantu pagarināja noteiktos galīgos antidempinga maksājumus attiecībā uz tāda silīcija karbīda (“SiC”) importu, kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (“ĶTR”), Polijā, Krievijas Federācijā (“Krievija”) un Ukrainā. Vienlaikus Komisija ar Lēmumu 94/202/EK (4) pieņēma cenu labojumus, ko piedāvāja Krievijas valdība sadarbībā ar V/O Stankoimport Maskavā, Krievijā.

| (2) | Padome 2000. gada maijā ar Regulu (EK) Nr. 1100/2000 (5) vēlreiz pagarināja galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz tāda SiC importu, kura izcelsme ir ĶTR, Krievijā un Ukrainā, pēc termiņa beigu pārskatīšanas un arī pagarināja cenu labojumus, kurus piedāvāja Krievijas valdība sadarbībā ar V/O Stankoimport, Maskavā, Krievijā un kurus pieņēma ar Komisijas Lēmumu 94/202/EK. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2000. gada maijā ar Regulu (EK) Nr. 1100/2000 (5) vēlreiz pagarināja galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz tāda SiC importu, kura izcelsme ir ĶTR, Krievijā un Ukrainā, pēc termiņa beigu pārskatīšanas un arī pagarināja cenu labojumus, kurus piedāvāja Krievijas valdība sadarbībā ar V/O Stankoimport, Maskavā, Krievijā un kurus pieņēma ar Komisijas Lēmumu 94/202/EK.

| (3) | Iepriekš 1. apsvērumā minēto izmeklēšanu, pēc kuras noteica galīgo antidempinga maksājumu un pieņēma dažu izmeklēšanā iesaistīto eksportētāju piedāvātos cenu labojumus, un 1. un 2. apsvērumā minētās termiņa beigu pārskatīšanas, ko pabeidza 1994. un 2000. gadā, turpmāk tekstā sauks par “sākotnējām izmeklēšanām”. |
| --- | --- |

(3)

Iepriekš 1. apsvērumā minēto izmeklēšanu, pēc kuras noteica galīgo antidempinga maksājumu un pieņēma dažu izmeklēšanā iesaistīto eksportētāju piedāvātos cenu labojumus, un 1. un 2. apsvērumā minētās termiņa beigu pārskatīšanas, ko pabeidza 1994. un 2000. gadā, turpmāk tekstā sauks par “sākotnējām izmeklēšanām”.

| (4) | Padome 2004. gadā ar Regulu (EK) 991/2004 paredzēja atbrīvot no antidempinga maksājuma importu uz jaunajām dalībvalstīm, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā (“ES-10”), to darot saskaņā ar īpašiem cenu labojumu piedāvājumiem (“paplašināšanās cenu labojumi”), un pilnvaroja Komisiju pieņemt šādus paplašināšanās cenu labojumus. Pamatojoties uz iepriekš teikto, Komisija ar Lēmumu 2004/498/EK (6) un 2004/782/EK (7) pieņēma Ukrainas ražotāja eksportētāja – publiskās akciju sabiedrības Zaporozhsky Abrasivny Combinat – piedāvātos cenu labojumus. Šo cenu labojumu pieņemšanas termiņš beidzās 2005. gada 20. maijā. |
| --- | --- |

(4)

Padome 2004. gadā ar Regulu (EK) 991/2004 paredzēja atbrīvot no antidempinga maksājuma importu uz jaunajām dalībvalstīm, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā (“ES-10”), to darot saskaņā ar īpašiem cenu labojumu piedāvājumiem (“paplašināšanās cenu labojumi”), un pilnvaroja Komisiju pieņemt šādus paplašināšanās cenu labojumus. Pamatojoties uz iepriekš teikto, Komisija ar Lēmumu 2004/498/EK (6) un 2004/782/EK (7) pieņēma Ukrainas ražotāja eksportētāja – publiskās akciju sabiedrības Zaporozhsky Abrasivny Combinat – piedāvātos cenu labojumus. Šo cenu labojumu pieņemšanas termiņš beidzās 2005. gada 20. maijā.

| (5) | Pēc Ukrainas ražotāja eksportētāja Zaporozhsky Abrasivny Combinat pieprasījuma Komisija 2004. gada janvārī uzsāka daļēju starpposma pārskatīšanu (8). Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka pēc būtiskām apstākļu izmaiņām tam jāpiešķir tirgus ekonomikas režīms (“TER”) un ka tā dempinga starpība ir ievērojami zem spēkā esošo pasākumu nodrošinātā līmeņa. Tomēr pēc izmeklēšanas konstatēja, ka uzņēmums neatbilda TER piešķiršanai noteiktajiem kritērijiem (Regulas (EK) Nr. 384/96 2. panta 7. punkta c) apakšpunkts), un izmeklēšana tika izbeigta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 779/2005 (9). |
| --- | --- |

(5)

Pēc Ukrainas ražotāja eksportētāja Zaporozhsky Abrasivny Combinat pieprasījuma Komisija 2004. gada janvārī uzsāka daļēju starpposma pārskatīšanu (8). Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka pēc būtiskām apstākļu izmaiņām tam jāpiešķir tirgus ekonomikas režīms (“TER”) un ka tā dempinga starpība ir ievērojami zem spēkā esošo pasākumu nodrošinātā līmeņa. Tomēr pēc izmeklēšanas konstatēja, ka uzņēmums neatbilda TER piešķiršanai noteiktajiem kritērijiem (Regulas (EK) Nr. 384/96 2. panta 7. punkta c) apakšpunkts), un izmeklēšana tika izbeigta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 779/2005 (9).

| (6) | Visbeidzot, 2005. gada 30. jūnijā (10) Komisija uzsāka antidempinga procedūru attiecībā uz tāda SiC importu, kura izcelsme ir Rumānijā, pamatojoties uz sūdzību, ko Eiropas Ķīmijas nozares padome (CEFIC) iesniedza to ražotāju vārdā, kas pārstāvēja 100 % no Kopienā saražotā SiC. Tomēr CEFIC2006. gada 1. martā atsauca sūdzību, un pēc tam izmeklēšanu ar Komisijas Lēmumu 2006/423/EK (11) izbeidza. |
| --- | --- |

(6)

Visbeidzot, 2005. gada 30. jūnijā (10) Komisija uzsāka antidempinga procedūru attiecībā uz tāda SiC importu, kura izcelsme ir Rumānijā, pamatojoties uz sūdzību, ko Eiropas Ķīmijas nozares padome (CEFIC) iesniedza to ražotāju vārdā, kas pārstāvēja 100 % no Kopienā saražotā SiC. Tomēr CEFIC2006. gada 1. martā atsauca sūdzību, un pēc tam izmeklēšanu ar Komisijas Lēmumu 2006/423/EK (11) izbeidza.

1.2.   Pieprasījums pārskatīt termiņa beigas

| (7) | Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmo termiņa izbeigšanos attiecībā uz SiC, kura izcelsme ir ĶTR, Krievijā un Ukrainā (12), Komisija 2005. gada 24. februārī saņēma pieprasījumu pārskatīt šos pasākumus atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. Komisija vienlaikus saņēma arī pieprasījumu pārskatīt to pasākumu veidu, ko piemēro tā attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir Krievijā, saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(7)

Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmo termiņa izbeigšanos attiecībā uz SiC, kura izcelsme ir ĶTR, Krievijā un Ukrainā (12), Komisija 2005. gada 24. februārī saņēma pieprasījumu pārskatīt šos pasākumus atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. Komisija vienlaikus saņēma arī pieprasījumu pārskatīt to pasākumu veidu, ko piemēro tā attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir Krievijā, saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu.

| (8) | Šos pieprasījumus Eiropas Ķīmijas nozares padome iesniedza to ražotāju vārdā, kas pārstāv 100 % no kopējā Kopienā saražotā SiC. Pieprasījumu pārskatīt termiņa beigas pamatoja pieņēmums, ka, pasākumu izbeigšana varētu izraisīt dempinga un kaitējuma Kopienas ražošanas nozarei turpināšanos vai atkārtošanos. Lūgumu īstenot starpposma pārskatīšanu pamatoja fakts, ka pasākumu veids nebūtu piemērots un nemazinātu dempinga kaitējošo ietekmi. |
| --- | --- |

(8)

Šos pieprasījumus Eiropas Ķīmijas nozares padome iesniedza to ražotāju vārdā, kas pārstāv 100 % no kopējā Kopienā saražotā SiC. Pieprasījumu pārskatīt termiņa beigas pamatoja pieņēmums, ka, pasākumu izbeigšana varētu izraisīt dempinga un kaitējuma Kopienas ražošanas nozarei turpināšanos vai atkārtošanos. Lūgumu īstenot starpposma pārskatīšanu pamatoja fakts, ka pasākumu veids nebūtu piemērots un nemazinātu dempinga kaitējošo ietekmi.

| (9) | Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju Komisija konstatēja, ka pastāv pietiekami pierādījumi termiņa beigu pārskatīšanas uzsākšanai saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu un starpposma pārskatīšanas uzsākšanai saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, un uzsāka abas pārskatīšanas vienā dienā (13). |
| --- | --- |

(9)

Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju Komisija konstatēja, ka pastāv pietiekami pierādījumi termiņa beigu pārskatīšanas uzsākšanai saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu un starpposma pārskatīšanas uzsākšanai saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, un uzsāka abas pārskatīšanas vienā dienā (13).

1.3.   Izmeklēšana

| (10) | Komisija oficiāli apspriedās ar eksportētājiem ražotājiem, importētājiem, izejvielu ražotājiem, zināmiem procedūrā iesaistītiem lietotājiem un to asociācijām, eksportētājvalstu un Kopienas ražotāju pārstāvjiem par termiņa beigu un starpposma pārskatīšanas uzsākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par uzsākšanu. |
| --- | --- |

(10)

Komisija oficiāli apspriedās ar eksportētājiem ražotājiem, importētājiem, izejvielu ražotājiem, zināmiem procedūrā iesaistītiem lietotājiem un to asociācijām, eksportētājvalstu un Kopienas ražotāju pārstāvjiem par termiņa beigu un starpposma pārskatīšanas uzsākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par uzsākšanu.

| (11) | Ņemot vērā to, ka daudzi Ķīnas ražotāji eksportētāji un importētāji Kopienā nav saistīti ne ar vienu ražotāju eksportētāju kādā no attiecīgajām valstīm, uzskatīja, ka saskaņā ar pamatregulas 17. pantu vajadzētu pārbaudīt, vai izmantojama pārbaude izlases veidā. Lai Komisija varētu pieņemt lēmumu par to, vai tiešām jāveic pārbaude izlases veidā, un vajadzības gadījumā veikt izlasi, saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu iepriekš minētās personas aicināja pieteikties divu nedēļu laikā pēc procedūras uzsākšanas un sniegt Komisijai paziņojumā par uzsākšanu pieprasīto informāciju. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā to, ka daudzi Ķīnas ražotāji eksportētāji un importētāji Kopienā nav saistīti ne ar vienu ražotāju eksportētāju kādā no attiecīgajām valstīm, uzskatīja, ka saskaņā ar pamatregulas 17. pantu vajadzētu pārbaudīt, vai izmantojama pārbaude izlases veidā. Lai Komisija varētu pieņemt lēmumu par to, vai tiešām jāveic pārbaude izlases veidā, un vajadzības gadījumā veikt izlasi, saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu iepriekš minētās personas aicināja pieteikties divu nedēļu laikā pēc procedūras uzsākšanas un sniegt Komisijai paziņojumā par uzsākšanu pieprasīto informāciju.

| (12) | Neviens Ķīnas eksportētājs ražotājs neiesniedza pieprasīto informāciju un nesadarbojās šajā procedūrā. Tādēļ tika nolemts, ka pārbaude izlases veidā nav nepieciešama attiecībā uz Ķīnas ražotājiem. |
| --- | --- |

(12)

Neviens Ķīnas eksportētājs ražotājs neiesniedza pieprasīto informāciju un nesadarbojās šajā procedūrā. Tādēļ tika nolemts, ka pārbaude izlases veidā nav nepieciešama attiecībā uz Ķīnas ražotājiem.

| (13) | Seši nesaistīti importētāji Kopienā sniedza paziņojumā par uzsākšanu pieprasīto informāciju un izteica vēlmi sadarboties turpmākā izmeklēšanā. No minētajiem sešiem importētājiem izlasē iekļāva trīs uzņēmumus. Šie importētāji pārstāvēja Kopienas zināmo importētāju lielāko reprezentatīvo importa daļu (98 %), ko noteiktajā laikā varēja izmeklēt. |
| --- | --- |

(13)

Seši nesaistīti importētāji Kopienā sniedza paziņojumā par uzsākšanu pieprasīto informāciju un izteica vēlmi sadarboties turpmākā izmeklēšanā. No minētajiem sešiem importētājiem izlasē iekļāva trīs uzņēmumus. Šie importētāji pārstāvēja Kopienas zināmo importētāju lielāko reprezentatīvo importa daļu (98 %), ko noteiktajā laikā varēja izmeklēt.

| (14) | Tādēļ izlasē iekļautajiem trim Kopienas importētājiem, diviem Kopienas ražotājiem, astoņpadsmit Kopienas lietotājiem, sešpadsmit izejvielu piegādātājiem un diviem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem Ukrainā un Krievijas Federācijā tika nosūtītas anketas. Sazinājās arī ar diviem Brazīlijas ražotājiem, ko izvēlējās kā analogo valsti, un tiem nosūtīja anketas. |
| --- | --- |

(14)

Tādēļ izlasē iekļautajiem trim Kopienas importētājiem, diviem Kopienas ražotājiem, astoņpadsmit Kopienas lietotājiem, sešpadsmit izejvielu piegādātājiem un diviem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem Ukrainā un Krievijas Federācijā tika nosūtītas anketas. Sazinājās arī ar diviem Brazīlijas ražotājiem, ko izvēlējās kā analogo valsti, un tiem nosūtīja anketas.

| (15) | Pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem saņēma no trim izlasē iekļautajiem Kopienas importētājiem, septiņiem lietotājiem, diviem izejvielu ražotājiem un diviem ražotājiem eksportētājiem attiecīgajās valstīs, kā arī no diviem ražotājiem analogajā valstī. |
| --- | --- |

(15)

Pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem saņēma no trim izlasē iekļautajiem Kopienas importētājiem, septiņiem lietotājiem, diviem izejvielu ražotājiem un diviem ražotājiem eksportētājiem attiecīgajās valstīs, kā arī no diviem ražotājiem analogajā valstī.

| (16) | Komisija savāca un pārbaudīja visu izmeklēšanai nepieciešamo informāciju un veica pārbaudes apmeklējumus šādu uzņēmumu telpās. | Kopienas ražotāji:







  — | Kollo Silicon carbide B.V. (Nīderlande), ESK-SIC GmbH (Vācija), |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

Komisija savāca un pārbaudīja visu izmeklēšanai nepieciešamo informāciju un veica pārbaudes apmeklējumus šādu uzņēmumu telpās.

Kopienas ražotāji:

—

Kollo Silicon carbide B.V. (Nīderlande), ESK-SIC GmbH (Vācija),

| — | Navarro SiC, S.A. (Spānija). |
| --- | --- |

—

Navarro SiC, S.A. (Spānija).

| | Ražotājs eksportētājā valstī:







  — | AS Zaporozhsky Abrasivny Combinat, Zaporozhsky (Ukraina), |
| --- | --- | --- |

Ražotājs eksportētājā valstī:

—

AS Zaporozhsky Abrasivny Combinat, Zaporozhsky (Ukraina),

| — | AS Volzhsky Abrasive Combinat, Volžsskij (Krievija). |
| --- | --- |

—

AS Volzhsky Abrasive Combinat, Volžsskij (Krievija).

| | Ražotāji analogajā valstī:







  — | Saint-Gobain Materials Cerámicas Ltda, Minas Gerais (Brazīlija), |
| --- | --- | --- |

Ražotāji analogajā valstī:

—

Saint-Gobain Materials Cerámicas Ltda, Minas Gerais (Brazīlija),

| — | Treibacher Schleifmittel Brasil Ltda, Sao Paolo (Brazīlija). |
| --- | --- |

—

Treibacher Schleifmittel Brasil Ltda, Sao Paolo (Brazīlija).

| | Importētāji Kopienā:







  — | Imexco-Ullrich GmbH (Vācija), |
| --- | --- | --- |

Importētāji Kopienā:

—

Imexco-Ullrich GmbH (Vācija),

| — | Smyris Abrasivi (Itālija). |
| --- | --- |

—

Smyris Abrasivi (Itālija).

| | Lietotāji Kopienā:







  — | Morganite Crucible Limited (Apvienotā Karaliste), |
| --- | --- | --- |

Lietotāji Kopienā:

—

Morganite Crucible Limited (Apvienotā Karaliste),

| — | TGA Ltd (Čehijas Republika). |
| --- | --- |

—

TGA Ltd (Čehijas Republika).

| (17) | Izmeklēšana attiecībā uz dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un zaudējumiem aptvēra laika posmu no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Pārbaudes par tendencēm, kas saistītas ar kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanu, aptvēra laika posmu no 2001. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(17)

Izmeklēšana attiecībā uz dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un zaudējumiem aptvēra laika posmu no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Pārbaudes par tendencēm, kas saistītas ar kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanu, aptvēra laika posmu no 2001. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

| (18) | Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuriem tika pamatoti šā pārskata secinājumi. Tām arī deva laiku, kurā tās pēc minētās informācijas saņemšanas varētu izteikt to viedokli. Noteiktajā termiņā saņemtie pieteikumi tika rūpīgi izskatīti un tos pēc nepieciešamības ņēma vērā, apkopojot konstatētos faktus. |
| --- | --- |

(18)

Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuriem tika pamatoti šā pārskata secinājumi. Tām arī deva laiku, kurā tās pēc minētās informācijas saņemšanas varētu izteikt to viedokli. Noteiktajā termiņā saņemtie pieteikumi tika rūpīgi izskatīti un tos pēc nepieciešamības ņēma vērā, apkopojot konstatētos faktus.

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

| (19) | Attiecīgais ražojums ir tāds pats kā ražojums sākotnējās izmeklēšanās, kuru rezultātā tika noteikti patlaban spēkā esošie pasākumi, t. i., silīcija karbīds (SiC). SiC patlaban klasificē ar KN kodu 2849 20 00. |
| --- | --- |

(19)

Attiecīgais ražojums ir tāds pats kā ražojums sākotnējās izmeklēšanās, kuru rezultātā tika noteikti patlaban spēkā esošie pasākumi, t. i., silīcija karbīds (SiC). SiC patlaban klasificē ar KN kodu 2849 20 00.

| (20) | SiC ražo, karsējot augstā temperatūrā (līdz 2 000 °C) silīciju un koksu (vai naftas koksu). Šā procesa rezultātā rodas neapstrādāts SiC, kuru parasti apstrādā tālāk gala lietošanai. SiC ražošanas process ir tāds, ka saražotajā produkcijā tiek automātiski ietvertas visdažādākās kategorijas, kas saistītas ar dažādu silīcija koncentrācijas saturu. Dažādās kategorijas var iedalīt divās nozīmīgās kategorijās: kristāliskajā un metalurģiskajā. Uzskata, ka kristāliskajai kategorijai ir augstāka kvalitāte, jo tajā ir augstāks silīcija saturs. Kristālisko kategoriju tālāk iedala melnajā un zaļajā tipā. |
| --- | --- |

(20)

SiC ražo, karsējot augstā temperatūrā (līdz 2 000 °C) silīciju un koksu (vai naftas koksu). Šā procesa rezultātā rodas neapstrādāts SiC, kuru parasti apstrādā tālāk gala lietošanai. SiC ražošanas process ir tāds, ka saražotajā produkcijā tiek automātiski ietvertas visdažādākās kategorijas, kas saistītas ar dažādu silīcija koncentrācijas saturu. Dažādās kategorijas var iedalīt divās nozīmīgās kategorijās: kristāliskajā un metalurģiskajā. Uzskata, ka kristāliskajai kategorijai ir augstāka kvalitāte, jo tajā ir augstāks silīcija saturs. Kristālisko kategoriju tālāk iedala melnajā un zaļajā tipā.

| (21) | Kristālisko kategoriju parasti izmanto abrazīvo instrumentu, slīpēšanas/drupināšanas ripu, augstas kvalitātes ugunsizturīgu ražojumu un tehniskās keramikas ražošanā, savukārt metalurģisko kategoriju lietuvēs un kausētavās parasti izmanto kā silīcija nesēju. Tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās, arī pašreizējā izmeklēšanā abas kategorijas jāuzskata par tādām, kas veido vienu ražojumu. |
| --- | --- |

(21)

Kristālisko kategoriju parasti izmanto abrazīvo instrumentu, slīpēšanas/drupināšanas ripu, augstas kvalitātes ugunsizturīgu ražojumu un tehniskās keramikas ražošanā, savukārt metalurģisko kategoriju lietuvēs un kausētavās parasti izmanto kā silīcija nesēju. Tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās, arī pašreizējā izmeklēšanā abas kategorijas jāuzskata par tādām, kas veido vienu ražojumu.

2.2.   Līdzīgs ražojums

| (22) | Sākotnējā izmeklēšanā konstatēja un pašreizējā izmeklēšanā apstiprināja, ka attiecīgajam ražojumam, ražotāju eksportētāju ražotajiem un iekšzemes tirgū pārdotajiem, Kopienas ražotāju ražotajiem un Kopienas tirgū pārdotajiem un analogās valsts ražotāja ražotajiem un šīs valsts tirgū pārdotajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības un gala lietojumi, un tāpēc pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem. |
| --- | --- |

(22)

Sākotnējā izmeklēšanā konstatēja un pašreizējā izmeklēšanā apstiprināja, ka attiecīgajam ražojumam, ražotāju eksportētāju ražotajiem un iekšzemes tirgū pārdotajiem, Kopienas ražotāju ražotajiem un Kopienas tirgū pārdotajiem un analogās valsts ražotāja ražotajiem un šīs valsts tirgū pārdotajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības un gala lietojumi, un tāpēc pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem.

3.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS UN/VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

3.1.   Iepriekšējas piezīmes

| (23) | Šajā termiņa beigu pārskatīšanā pilnīga sadarbība tika panākta ar diviem zināmiem ražotājiem Ukrainā un Krievijas Federācijā. Tomēr, kā minēts 12. apsvērumā, nepietiecās neviens ĶTR ražotājs. |
| --- | --- |

(23)

Šajā termiņa beigu pārskatīšanā pilnīga sadarbība tika panākta ar diviem zināmiem ražotājiem Ukrainā un Krievijas Federācijā. Tomēr, kā minēts 12. apsvērumā, nepietiecās neviens ĶTR ražotājs.

3.2.   Importa dempings izmeklēšanas periodā

3.2.1.   Analogā valsts

| (24) | Tā kā Ukrainu (14) un ĶTR izmeklēšanas periodā (un iepriekšējās izmeklēšanās) neuzskatīja par tirgus ekonomikas valstīm, normālā vērtība bija jānosaka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, t. i., pamatojoties uz informāciju, kas iegūta tirgus ekonomikas trešā valstī, kur ražojumu ražo un pārdod iekšzemē. Turklāt jāatceras, ka Ukrainas ražotāji eksportētāji TER nevarēja iegūt starpposma pārskatīšanas laikā, kuru pabeidza tieši pirms termiņa beigu pārskatīšanas uzsākšanas (skatīt 5. apsvērumu). |
| --- | --- |

(24)

Tā kā Ukrainu (14) un ĶTR izmeklēšanas periodā (un iepriekšējās izmeklēšanās) neuzskatīja par tirgus ekonomikas valstīm, normālā vērtība bija jānosaka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, t. i., pamatojoties uz informāciju, kas iegūta tirgus ekonomikas trešā valstī, kur ražojumu ražo un pārdod iekšzemē. Turklāt jāatceras, ka Ukrainas ražotāji eksportētāji TER nevarēja iegūt starpposma pārskatīšanas laikā, kuru pabeidza tieši pirms termiņa beigu pārskatīšanas uzsākšanas (skatīt 5. apsvērumu).

| (25) | Uzsākot šo termiņa beigu pārskatīšanu, bija paredzēts izmantot Brazīliju kā analogo valsti, no kuras var iegūt informāciju par ražošanas izmaksām un pārdevumiem iekšējā tirgū. Jāatceras, ka Brazīlija tika izmantota arī iepriekšējā termiņa beigu pārskatīšanā. |
| --- | --- |

(25)

Uzsākot šo termiņa beigu pārskatīšanu, bija paredzēts izmantot Brazīliju kā analogo valsti, no kuras var iegūt informāciju par ražošanas izmaksām un pārdevumiem iekšējā tirgū. Jāatceras, ka Brazīlija tika izmantota arī iepriekšējā termiņa beigu pārskatīšanā.

| (26) | Izmeklēšana apstiprināja, ka Brazīlija joprojām ir atbilstoša analogā valsts šādu iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(26)

Izmeklēšana apstiprināja, ka Brazīlija joprojām ir atbilstoša analogā valsts šādu iemeslu dēļ.

| (27) | Pirmkārt, iekšzemes tirgus apjoma dēļ Brazīlija ir reprezentatīva valsts, lai noteiktu normālo vērtību abām attiecīgajām valstīm. Otrkārt, iekšzemes cenas Brazīlijā nosaka parasta tirgus konjunktūra, ņemot vērā pieprasījuma līmeni tirgū un konkurējošu ražotāju esamību. Treškārt, var uzskatīt, ka Brazīlijā ražotā līdzīgā ražojuma un abu attiecīgo valstu eksportētā ražojuma fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības ir identiskas. Visbeidzot, netika izvirzīti argumenti, kādēļ Brazīliju nevarētu izmantot kā analogo valsti. |
| --- | --- |

(27)

Pirmkārt, iekšzemes tirgus apjoma dēļ Brazīlija ir reprezentatīva valsts, lai noteiktu normālo vērtību abām attiecīgajām valstīm. Otrkārt, iekšzemes cenas Brazīlijā nosaka parasta tirgus konjunktūra, ņemot vērā pieprasījuma līmeni tirgū un konkurējošu ražotāju esamību. Treškārt, var uzskatīt, ka Brazīlijā ražotā līdzīgā ražojuma un abu attiecīgo valstu eksportētā ražojuma fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības ir identiskas. Visbeidzot, netika izvirzīti argumenti, kādēļ Brazīliju nevarētu izmantot kā analogo valsti.

| (28) | Tādēļ secināja, ka Brazīlija ir pamatota un piemērota analogās valsts izvēle, lai noteiktu normālo vērtību tāda SiC importam, kura izcelsme ir ĶTR un Ukrainā. |
| --- | --- |

(28)

Tādēļ secināja, ka Brazīlija ir pamatota un piemērota analogās valsts izvēle, lai noteiktu normālo vērtību tāda SiC importam, kura izcelsme ir ĶTR un Ukrainā.

3.2.2.   Normālā vērtība

3.2.2.1.   Normālā vērtība ĶTR un Ukrainas ražotājiem eksportētājiem

| (29) | Vispirms pārbaudīja, vai Brazīlijas ražotāju pārdevumi iekšējā tirgū kopumā un pēc ražojumu veida bijuši reprezentatīvi apjoma ziņā, salīdzinot ar attiecīgi ĶTR un Ukrainas eksportētajiem apjomiem. |
| --- | --- |

(29)

Vispirms pārbaudīja, vai Brazīlijas ražotāju pārdevumi iekšējā tirgū kopumā un pēc ražojumu veida bijuši reprezentatīvi apjoma ziņā, salīdzinot ar attiecīgi ĶTR un Ukrainas eksportētajiem apjomiem.

| (30) | Konstatēja, ka Brazīlijas ražotāju pārdevumi iekšējā tirgū pēc apjoma ievērojami pārsniedza ĶTR un Ukrainas ražotāju eksportētāju pārdevumu apjomu Kopienā gan kopumā, gan pēc ražojumu veida. |
| --- | --- |

(30)

Konstatēja, ka Brazīlijas ražotāju pārdevumi iekšējā tirgū pēc apjoma ievērojami pārsniedza ĶTR un Ukrainas ražotāju eksportētāju pārdevumu apjomu Kopienā gan kopumā, gan pēc ražojumu veida.

| (31) | Tad pārbaudīja, vai katra Brazīlijas ražotāja, kas sadarbojās, t. i., gan Saint-Gobain Materials Cerámicas Ltda, gan Treibacher Schleifmittel Brasil Ltda, pārdevumi iekšējā tirgū neatkarīgiem pircējiem ir veikti parastā tirdzniecības apritē un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(31)

Tad pārbaudīja, vai katra Brazīlijas ražotāja, kas sadarbojās, t. i., gan Saint-Gobain Materials Cerámicas Ltda, gan Treibacher Schleifmittel Brasil Ltda, pārdevumi iekšējā tirgū neatkarīgiem pircējiem ir veikti parastā tirdzniecības apritē un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu.

| (32) | Konstatēja, ka abu uzņēmumu vidējā svērtā pārdošanas cena visai pārdošanai izmeklēšanas periodā bija augstāka nekā vidējās svērtās vienas vienības ražošanas izmaksas. Tādēļ uzskatīja, ka visi pārdevumi iekšējā tirgū veikti parastā tirdzniecības apritē. Turklāt, lai nodrošinātu godīgu salīdzinājumu starp cenām Brazīlijā un normālo vērtību ĶTR un Ukrainā, tika veiktas korekcijas, lai ņemtu vērā visas atšķirības PKN vai tirdzniecības līmenī. |
| --- | --- |

(32)

Konstatēja, ka abu uzņēmumu vidējā svērtā pārdošanas cena visai pārdošanai izmeklēšanas periodā bija augstāka nekā vidējās svērtās vienas vienības ražošanas izmaksas. Tādēļ uzskatīja, ka visi pārdevumi iekšējā tirgū veikti parastā tirdzniecības apritē. Turklāt, lai nodrošinātu godīgu salīdzinājumu starp cenām Brazīlijā un normālo vērtību ĶTR un Ukrainā, tika veiktas korekcijas, lai ņemtu vērā visas atšķirības PKN vai tirdzniecības līmenī.

| (33) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu normālās vērtības pamatā bija divu Brazīlijas ražotāju vidējā svērtā cena, pārdodot neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(33)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu normālās vērtības pamatā bija divu Brazīlijas ražotāju vidējā svērtā cena, pārdodot neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū.

| (34) | Pēc galīgās informācijas sniegšanas CEFIC apšaubīja normālās vērtības noteikšanas precizitāti, apgalvojot, ka saskaņā ar viņu rīcībā esošo informāciju pārdošanas cenas Brazīlijas iekšējā tirgū pārsniedz Ukrainas eksporta cenu uz Kopienas tirgu. Tomēr prasību nepamatoja dokumentāri pierādījumi, un tā bija jānoraida. Tomēr 32. apsvērumā minēto korekciju dēļ bija iespējams aprēķināt patieso normālo vērtību. |
| --- | --- |

(34)

Pēc galīgās informācijas sniegšanas CEFIC apšaubīja normālās vērtības noteikšanas precizitāti, apgalvojot, ka saskaņā ar viņu rīcībā esošo informāciju pārdošanas cenas Brazīlijas iekšējā tirgū pārsniedz Ukrainas eksporta cenu uz Kopienas tirgu. Tomēr prasību nepamatoja dokumentāri pierādījumi, un tā bija jānoraida. Tomēr 32. apsvērumā minēto korekciju dēļ bija iespējams aprēķināt patieso normālo vērtību.

3.2.2.2.   Normālā vērtība Krievijas ražotājiem eksportētājiem

| (35) | Vispirms pārbaudīja, vai Krievijas ražotāju eksportētāju pārdevumi iekšējā tirgū apjoma ziņā, gan kopumā, gan pēc ražojumu veida, bija reprezentatīvi, t. i., vai tie veidoja vismaz 5 % no apjoma, ko eksportē uz Kopienu. |
| --- | --- |

(35)

Vispirms pārbaudīja, vai Krievijas ražotāju eksportētāju pārdevumi iekšējā tirgū apjoma ziņā, gan kopumā, gan pēc ražojumu veida, bija reprezentatīvi, t. i., vai tie veidoja vismaz 5 % no apjoma, ko eksportē uz Kopienu.

| (36) | Konstatēja, ka salīdzinājumā ar vispārējo pārdošanas apjomu un dažiem ražojumu veidiem pārdevumu apjoms iekšzemes tirgū veidoja vismaz 5 % no apjoma, ko eksportēja uz Kopienu. To ražojumu veidu, kuru pārdevumu apjoms iekšējā tirgū bija mazāks par 5 % no apjoma, ko eksportē uz Kopienu, normālā vērtība bija jānosaka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(36)

Konstatēja, ka salīdzinājumā ar vispārējo pārdošanas apjomu un dažiem ražojumu veidiem pārdevumu apjoms iekšzemes tirgū veidoja vismaz 5 % no apjoma, ko eksportēja uz Kopienu. To ražojumu veidu, kuru pārdevumu apjoms iekšējā tirgū bija mazāks par 5 % no apjoma, ko eksportē uz Kopienu, normālā vērtība bija jānosaka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu.

| (37) | Attiecībā uz tiem ražojumu veidiem, kuru pārdevumu apjoms iekšējā tirgū veidoja 5 % no eksporta apjoma uz Kopienu, pārbaudīja, vai Krievijas ražotāju pārdevumi iekšējā tirgū neatkarīgiem pircējiem veikti parastā tirdzniecības apritē un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. To panāca, nosakot katra eksportētā attiecīgā ražojuma veida proporciju pārdevumos iekšējā tirgū neatkarīgiem pircējiem, kas bez zaudējumiem pārdots iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā.






  a) | Tiem ražojumu veidiem, kuriem vairāk nekā 80 % no pārdevumu apjoma iekšējā tirgū netika pārdoti par cenu, kas zemāka par vienības pašizmaksu, t. i., ja attiecīgā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda vai pārsniedza attiecīgā ražojuma veida vidējās ražošanas izmaksas, normālo vērtību aprēķināja kā attiecīgā ražojuma veida visu pārdevumu iekšējā tirgū vidējo cenu, neatkarīgi no tā, vai pārdošana nesusi peļņu vai zaudējumus. |
| --- | --- | --- |

(37)

Attiecībā uz tiem ražojumu veidiem, kuru pārdevumu apjoms iekšējā tirgū veidoja 5 % no eksporta apjoma uz Kopienu, pārbaudīja, vai Krievijas ražotāju pārdevumi iekšējā tirgū neatkarīgiem pircējiem veikti parastā tirdzniecības apritē un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. To panāca, nosakot katra eksportētā attiecīgā ražojuma veida proporciju pārdevumos iekšējā tirgū neatkarīgiem pircējiem, kas bez zaudējumiem pārdots iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā.

a)

Tiem ražojumu veidiem, kuriem vairāk nekā 80 % no pārdevumu apjoma iekšējā tirgū netika pārdoti par cenu, kas zemāka par vienības pašizmaksu, t. i., ja attiecīgā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda vai pārsniedza attiecīgā ražojuma veida vidējās ražošanas izmaksas, normālo vērtību aprēķināja kā attiecīgā ražojuma veida visu pārdevumu iekšējā tirgū vidējo cenu, neatkarīgi no tā, vai pārdošana nesusi peļņu vai zaudējumus.

| b) | Tiem ražojumu veidiem, kuriem vismaz 10 %, bet ne vairāk kā 80 % no pārdevumu apjoma iekšējā tirgū netika pārdoti par cenu, kas zemāka par vienības pašizmaksu, normālo vērtību katram ražojuma veidam aprēķināja kā to darījumu, kas veikti par cenu, kura vienāda vai lielāka par vienības pašizmaksu, vidējo svērto pārdošanas cenu. |
| --- | --- |

b)

Tiem ražojumu veidiem, kuriem vismaz 10 %, bet ne vairāk kā 80 % no pārdevumu apjoma iekšējā tirgū netika pārdoti par cenu, kas zemāka par vienības pašizmaksu, normālo vērtību katram ražojuma veidam aprēķināja kā to darījumu, kas veikti par cenu, kura vienāda vai lielāka par vienības pašizmaksu, vidējo svērto pārdošanas cenu.

| c) | Attiecībā uz tiem ražojumu veidiem, kuriem mazāk kā 10 % no pārdevumu apjoma iekšējā tirgū netika pārdoti par cenu, kas zemāka par vienības pašizmaksu, uzskatīja, ka attiecīgais ražojuma veids netiek pārdots parastā tirdzniecības apritē un tādēļ tā normālo vērtību nosaka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

c)

Attiecībā uz tiem ražojumu veidiem, kuriem mazāk kā 10 % no pārdevumu apjoma iekšējā tirgū netika pārdoti par cenu, kas zemāka par vienības pašizmaksu, uzskatīja, ka attiecīgais ražojuma veids netiek pārdots parastā tirdzniecības apritē un tādēļ tā normālo vērtību nosaka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu.

| (38) | Normālo vērtību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu, pamatojoties uz attiecīgā [ražojuma] veida ražošanas izmaksām, kam pieskaitīja summu, ko veido pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (PVA) un peļņas norma. PVA izmaksas rodas ražotājam eksportētājam par līdzīgu ražojumu un peļņas apjomu, kas pielīdzināms vidējai peļņai, ko gūst ražotājs eksportētājs, pārdodot līdzīgu ražojumu parastā tirdzniecības apritē. |
| --- | --- |

(38)

Normālo vērtību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu, pamatojoties uz attiecīgā [ražojuma] veida ražošanas izmaksām, kam pieskaitīja summu, ko veido pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (PVA) un peļņas norma. PVA izmaksas rodas ražotājam eksportētājam par līdzīgu ražojumu un peļņas apjomu, kas pielīdzināms vidējai peļņai, ko gūst ražotājs eksportētājs, pārdodot līdzīgu ražojumu parastā tirdzniecības apritē.

3.2.3.   Eksporta cena

| (39) | Kā minēts 12. apsvērumā, ar izmeklēšanu nesadarbojās neviens ĶTR ražotājs eksportētājs. Rezultātā eksporta cenas bija jānosaka saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem,, t. i., informāciju sūdzībā. |
| --- | --- |

(39)

Kā minēts 12. apsvērumā, ar izmeklēšanu nesadarbojās neviens ĶTR ražotājs eksportētājs. Rezultātā eksporta cenas bija jānosaka saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem,, t. i., informāciju sūdzībā.

| (40) | Eksporta cenas Ukrainas un Krievijas ražotājiem eksportētājiem saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu noteica, pamatojoties uz eksporta cenām, ko faktiski maksā vai kas jāmaksā neatkarīgiem Kopienas pircējiem. |
| --- | --- |

(40)

Eksporta cenas Ukrainas un Krievijas ražotājiem eksportētājiem saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu noteica, pamatojoties uz eksporta cenām, ko faktiski maksā vai kas jāmaksā neatkarīgiem Kopienas pircējiem.

| (41) | Aprēķinot eksporta cenu Krievijas eksportētājam šādiem darījumiem, ko veica Stankoimport (t. i., importēja, nemaksājot antidempinga maksājumu saskaņā ar kvantitatīviem cenu labojumiem (KS)), visas izmaksas, kas rodas Stankoimport saistībā ar iesaistīšanos, tika atskaitītas, lai iegūtu eksporta cenu ražotāja noteiktajā līmenī. |
| --- | --- |

(41)

Aprēķinot eksporta cenu Krievijas eksportētājam šādiem darījumiem, ko veica Stankoimport (t. i., importēja, nemaksājot antidempinga maksājumu saskaņā ar kvantitatīviem cenu labojumiem (KS)), visas izmaksas, kas rodas Stankoimport saistībā ar iesaistīšanos, tika atskaitītas, lai iegūtu eksporta cenu ražotāja noteiktajā līmenī.

| (42) | CEFIC apstrīdēja konstatētos faktus attiecībā uz Ukrainai noteiktajām eksporta cenām, uzskatot, ka Ukrainas importam noteiktās cenas būtu daudz zemākas. Lai pamatotu šo prasību, CEFIC iesniedza dažus cenu piedāvājumus. Tomēr prasību vajadzēja noraidīt, jo cenu piedāvājumus nevar ņemt vērā bez pierādījuma, ka darījums (darījumi) tomēr notikuši. Ikvienā gadījumā, kā minēts 40. apsvērumā, dempinga aprēķināšanai izmantotās eksporta cenas bija cenas, ko noteikuši attiecīgie ražotāji eksportētāji. Šīs cenas tika pārbaudītas, veicot pārbaudes uz vietas attiecīgo uzņēmumu telpās. |
| --- | --- |

(42)

CEFIC apstrīdēja konstatētos faktus attiecībā uz Ukrainai noteiktajām eksporta cenām, uzskatot, ka Ukrainas importam noteiktās cenas būtu daudz zemākas. Lai pamatotu šo prasību, CEFIC iesniedza dažus cenu piedāvājumus. Tomēr prasību vajadzēja noraidīt, jo cenu piedāvājumus nevar ņemt vērā bez pierādījuma, ka darījums (darījumi) tomēr notikuši. Ikvienā gadījumā, kā minēts 40. apsvērumā, dempinga aprēķināšanai izmantotās eksporta cenas bija cenas, ko noteikuši attiecīgie ražotāji eksportētāji. Šīs cenas tika pārbaudītas, veicot pārbaudes uz vietas attiecīgo uzņēmumu telpās.

3.2.4.   Salīdzinājums

| (43) | Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, lai panāktu normālās vērtības un eksporta cenas taisnīgu salīdzinājumu, tika veiktas korekcijas attiecībā uz transporta izmaksām, tirdzniecības līmeni un iepakošanas izmaksām, jo uzskatīja un parādīja, ka tās ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. |
| --- | --- |

(43)

Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, lai panāktu normālās vērtības un eksporta cenas taisnīgu salīdzinājumu, tika veiktas korekcijas attiecībā uz transporta izmaksām, tirdzniecības līmeni un iepakošanas izmaksām, jo uzskatīja un parādīja, ka tās ietekmē cenas un cenu salīdzināmību.

3.2.5.   Dempinga starpība

| (44) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga starpību noteica, pamatojoties uz katra ražojuma veida vidējās svērtās normālās vērtības un attiecīgā [ražojuma] veida vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu. |
| --- | --- |

(44)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga starpību noteica, pamatojoties uz katra ražojuma veida vidējās svērtās normālās vērtības un attiecīgā [ražojuma] veida vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu.

| (45) | Pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu, t. i., sūdzībā sniegto informāciju, dempinga starpību noteica tādā pašā kārtībā kā iepriekšējā izmeklēšanā, t. i., aptuveni 50 %. |
| --- | --- |

(45)

Pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu, t. i., sūdzībā sniegto informāciju, dempinga starpību noteica tādā pašā kārtībā kā iepriekšējā izmeklēšanā, t. i., aptuveni 50 %.

| (46) | Konstatēja, ka dempinga starpība attiecībā uz SiC eksportu no Ukrainas izmeklēšanas periodā bija mazāka par pamatregulas 9. panta 3. punktā noteikto de minimis slieksni. |
| --- | --- |

(46)

Konstatēja, ka dempinga starpība attiecībā uz SiC eksportu no Ukrainas izmeklēšanas periodā bija mazāka par pamatregulas 9. panta 3. punktā noteikto de minimis slieksni.

| (47) | Jāatceras, ka Krievijai kopš 1986. gada bija KS. Tādēļ viens Krievijas importētājs, Stankoimport, importēja uz Kopienu fiksētu apjomu (fiksētu procentos no Kopienas patēriņa), nemaksājot antidempinga maksājumu. Par importa apjomu, kas pārsniedz šo slieksni, bija jāmaksā antidempinga maksājums. Veiktajā aprēķinā par dempingu netika nodalīts apjoms, ko eksportēja, izmantojot KS (77 %), un apjoms, uz ko attiecās antidempinga maksājums (23 %). |
| --- | --- |

(47)

Jāatceras, ka Krievijai kopš 1986. gada bija KS. Tādēļ viens Krievijas importētājs, Stankoimport, importēja uz Kopienu fiksētu apjomu (fiksētu procentos no Kopienas patēriņa), nemaksājot antidempinga maksājumu. Par importa apjomu, kas pārsniedz šo slieksni, bija jāmaksā antidempinga maksājums. Veiktajā aprēķinā par dempingu netika nodalīts apjoms, ko eksportēja, izmantojot KS (77 %), un apjoms, uz ko attiecās antidempinga maksājums (23 %).

| (48) | Konstatēja, ka attiecībā uz SiC eksportu no Krievijas dempinga starpība izmeklēšanas periodā bija zemāka par pamatregulas 9. panta 3. punktā noteikto de minimis slieksni. |
| --- | --- |

(48)

Konstatēja, ka attiecībā uz SiC eksportu no Krievijas dempinga starpība izmeklēšanas periodā bija zemāka par pamatregulas 9. panta 3. punktā noteikto de minimis slieksni.

3.3.   Importa pārmaiņas gadījumā, ja pasākumus atceltu

3.3.1.   ĶTR

| (49) | Kā jau skaidrots iepriekš, izmeklēšanā nesadarbojās neviens ražotājs eksportētājs. Tādēļ iespējamais scenārijs par to, kas notiktu, ja pasākumiem ļautu beigties, ir pamatots ar pieejamajiem faktiem, jo īpaši ar sūdzību un COMEXT datiem (COMEXT ir elektroniska datubāze par Eiropas Kopienas ārējo tirdzniecību). |
| --- | --- |

(49)

Kā jau skaidrots iepriekš, izmeklēšanā nesadarbojās neviens ražotājs eksportētājs. Tādēļ iespējamais scenārijs par to, kas notiktu, ja pasākumiem ļautu beigties, ir pamatots ar pieejamajiem faktiem, jo īpaši ar sūdzību un COMEXT datiem (COMEXT ir elektroniska datubāze par Eiropas Kopienas ārējo tirdzniecību).

| (50) | Svarīgākās trešās valstis, uz kurām bija virzīts Ķīnas eksports izmeklēšanas periodā, bija Amerikas Savienotās Valstis un Japāna. Informācija sūdzībā norādīja uz to, ka Ķīnas CIF importa cenas uz Amerikas Savienotajām Valstīm, importējot kategoriju Macro Black, izteiktas euro, bija ap 650 euro par tonnu. Turklāt Ķīnas CIF importa cenas uz Japānu, importējot kategoriju Macro Green, izteiktas euro, bija ap 770 euro par tonnu. Uzņēmēju žurnālos publicētā cenu statistika liecina, ka Ķīnas eksportētāju kotētās cenas ir precīzas. |
| --- | --- |

(50)

Svarīgākās trešās valstis, uz kurām bija virzīts Ķīnas eksports izmeklēšanas periodā, bija Amerikas Savienotās Valstis un Japāna. Informācija sūdzībā norādīja uz to, ka Ķīnas CIF importa cenas uz Amerikas Savienotajām Valstīm, importējot kategoriju Macro Black, izteiktas euro, bija ap 650 euro par tonnu. Turklāt Ķīnas CIF importa cenas uz Japānu, importējot kategoriju Macro Green, izteiktas euro, bija ap 770 euro par tonnu. Uzņēmēju žurnālos publicētā cenu statistika liecina, ka Ķīnas eksportētāju kotētās cenas ir precīzas.

| (51) | Turklāt konstatēja, ka vidējās eksporta cenas no ĶTR uz Amerikas Savienotajām Valstīm, kā liecināja COMEXT datu bāze, bija ievērojami mazākas par normālo vērtību, ko ieguva analogajā valstī šajā izmeklēšanā, kas norāda, ka šis eksports izmeklēšanas periodā arī varbūt veikts par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(51)

Turklāt konstatēja, ka vidējās eksporta cenas no ĶTR uz Amerikas Savienotajām Valstīm, kā liecināja COMEXT datu bāze, bija ievērojami mazākas par normālo vērtību, ko ieguva analogajā valstī šajā izmeklēšanā, kas norāda, ka šis eksports izmeklēšanas periodā arī varbūt veikts par dempinga cenām.

| (52) | Ņemot vērā to, ka Kopienas ražošanas nozares vidējā cena (aptuveni 1 000 euro par Macro Black un aptuveni 1 500 euro par Macro Green) ir ievērojami augstāka, Ķīnas eksportētājiem ražotājiem, ja nebūs attiecīgo pasākumu, būs nopietns stimuls ievērojamus eksporta apjomus novirzīt no pašreizējo trešo valstu tirgiem uz Kopienas tirgu. |
| --- | --- |

(52)

Ņemot vērā to, ka Kopienas ražošanas nozares vidējā cena (aptuveni 1 000 euro par Macro Black un aptuveni 1 500 euro par Macro Green) ir ievērojami augstāka, Ķīnas eksportētājiem ražotājiem, ja nebūs attiecīgo pasākumu, būs nopietns stimuls ievērojamus eksporta apjomus novirzīt no pašreizējo trešo valstu tirgiem uz Kopienas tirgu.

| (53) | Jāatceras, ka sākotnējā izmeklēšanā konstatēja, ka Ķīnas attiecīgā ražojuma eksports uz ES bija par dempinga cenām un tas turpinājās par tikpat augstām dempinga cenām pašreizējās izmeklēšanas periodā. Nav pamata cerēt, ka kaut kas mainīsies. |
| --- | --- |

(53)

Jāatceras, ka sākotnējā izmeklēšanā konstatēja, ka Ķīnas attiecīgā ražojuma eksports uz ES bija par dempinga cenām un tas turpinājās par tikpat augstām dempinga cenām pašreizējās izmeklēšanas periodā. Nav pamata cerēt, ka kaut kas mainīsies.

| (54) | Turklāt pieejamā informācija par normālo vērtību un cenām uz trešām valstīm, kā paskaidrots iepriekš, pamato secinājumu par iespējamību, ka, pasākumiem beidzoties, Ķīnas eksportētāji turpinās dempinga praksi. |
| --- | --- |

(54)

Turklāt pieejamā informācija par normālo vērtību un cenām uz trešām valstīm, kā paskaidrots iepriekš, pamato secinājumu par iespējamību, ka, pasākumiem beidzoties, Ķīnas eksportētāji turpinās dempinga praksi.

| (55) | Noslēgumā jāsaka, ka pastāv iespējamība, ka, atceļot pasākumus, Ķīnas eksports, kas patlaban virzīts uz trešo valstu tirgiem, varētu tikt novirzīts uz Kopienu. Turklāt, atceļot pasākumus, pastāv nepārprotams risks, ka eksports būs par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(55)

Noslēgumā jāsaka, ka pastāv iespējamība, ka, atceļot pasākumus, Ķīnas eksports, kas patlaban virzīts uz trešo valstu tirgiem, varētu tikt novirzīts uz Kopienu. Turklāt, atceļot pasākumus, pastāv nepārprotams risks, ka eksports būs par dempinga cenām.

| (56) | Pieprasījumā veikt šo pārskatīšanu CEFIC (atsaucoties uz uzņēmēju žurnālos apkopoto un publicēto informāciju) veica aplēses, saskaņā ar kurām kopējā ražošanas jauda ĶTR ir no 600 000 līdz 700 000 tonnām. Aplēses liecina, ka faktiskā ražošana ir aptuveni 440 000 tonnas un neizmantota paliek jauda no 160 000 līdz 260 000 tonnām. Nav informācijas par krājumiem. |
| --- | --- |

(56)

Pieprasījumā veikt šo pārskatīšanu CEFIC (atsaucoties uz uzņēmēju žurnālos apkopoto un publicēto informāciju) veica aplēses, saskaņā ar kurām kopējā ražošanas jauda ĶTR ir no 600 000 līdz 700 000 tonnām. Aplēses liecina, ka faktiskā ražošana ir aptuveni 440 000 tonnas un neizmantota paliek jauda no 160 000 līdz 260 000 tonnām. Nav informācijas par krājumiem.

| (57) | Pamatojoties uz iepriekš teikto, ir skaidrs, ka ĶTR ražotājiem eksportētājiem ir ievērojama brīva jauda ražošanas palielināšanai. Secinot var teikt, ka, atceļot pasākumus, eksportētāji ražotāji, ļoti iespējams, sāktu izmantot neizmantoto jaudu, lai eksportētu uz Kopienu. |
| --- | --- |

(57)

Pamatojoties uz iepriekš teikto, ir skaidrs, ka ĶTR ražotājiem eksportētājiem ir ievērojama brīva jauda ražošanas palielināšanai. Secinot var teikt, ka, atceļot pasākumus, eksportētāji ražotāji, ļoti iespējams, sāktu izmantot neizmantoto jaudu, lai eksportētu uz Kopienu.

3.3.2.   Krievija

| (58) | Tā kā vienīgais zināmais Krievijas ražotājs eksportētājs sadarbojās šajā izmeklēšanā, iespējamo scenāriju par to, kas varētu notikt, ja pasākumiem ļautu beigties, pamato informācija, ko sniedz ražotāja eksportētāja pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(58)

Tā kā vienīgais zināmais Krievijas ražotājs eksportētājs sadarbojās šajā izmeklēšanā, iespējamo scenāriju par to, kas varētu notikt, ja pasākumiem ļautu beigties, pamato informācija, ko sniedz ražotāja eksportētāja pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

| (59) | Vispirms jāmin tas, ka dominējošais cenu līmenis Kopienā jau ir pakļauts ievērojamai Krievijas importa ietekmei, ņemot vērā pastāvošo KS, jo Krievijas eksportētājs jau apmierina aptuveni 10 % no Kopienas patēriņa. |
| --- | --- |

(59)

Vispirms jāmin tas, ka dominējošais cenu līmenis Kopienā jau ir pakļauts ievērojamai Krievijas importa ietekmei, ņemot vērā pastāvošo KS, jo Krievijas eksportētājs jau apmierina aptuveni 10 % no Kopienas patēriņa.

| (60) | Salīdzinot dominējošo cenu līmeni Krievijas iekšzemes tirgū un dominējošo cenu līmeni Kopienā, cenu līmenis Krievijā kopumā ir zemāks. Tomēr, ņemot vērā to, ka apjomi, kādus Krievijas ražotājs varēja eksportēt, nemaksājot antidempinga maksājumu, saskaņā ar KS bija iepriekš noteikti, Krievijas ražotājam bija stimuls eksportēt uz Kopienu kristālisko kategoriju (kas noteica augstākas cenas par tonnu), atstājot metalurģisko kategoriju iekšzemes tirgum un citiem tirgiem. Tādēļ reālās cenas atšķirība starp vienu un to pašu kategoriju, ja tāda ir, būtu mazāka nekā to iesaka vidējo cenu līmeņu salīdzinājums. |
| --- | --- |

(60)

Salīdzinot dominējošo cenu līmeni Krievijas iekšzemes tirgū un dominējošo cenu līmeni Kopienā, cenu līmenis Krievijā kopumā ir zemāks. Tomēr, ņemot vērā to, ka apjomi, kādus Krievijas ražotājs varēja eksportēt, nemaksājot antidempinga maksājumu, saskaņā ar KS bija iepriekš noteikti, Krievijas ražotājam bija stimuls eksportēt uz Kopienu kristālisko kategoriju (kas noteica augstākas cenas par tonnu), atstājot metalurģisko kategoriju iekšzemes tirgum un citiem tirgiem. Tādēļ reālās cenas atšķirība starp vienu un to pašu kategoriju, ja tāda ir, būtu mazāka nekā to iesaka vidējo cenu līmeņu salīdzinājums.

| (61) | Secinot var teikt, ka, lai gan kopumā augstāks cenu līmenis Kopienā parasti noteiktu uz Kopienu virzītā eksporta palielinājumu, tad, ja pasākumiem ļautu beigties, šajā gadījumā minētais scenārijs nešķiet ticams. Ņemot vērā KS pastāvēšanu, potenciālo īpaši augstas kvalitātes SiC importa palielinājumu nevajadzētu pārvērtēt, jo Krievijas eksportētājam jau bija iespēja eksportēt ievērojamus SiC apjomus un tam bija stimuls eksportēt augstas kvalitātes SiC. Tādējādi SiC importa palielinājumu varētu ierobežot gan no apjoma, gan SiC veidu ziņā (metalurģiskās kategorijas) un nevienā gadījumā imports nebūtu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(61)

Secinot var teikt, ka, lai gan kopumā augstāks cenu līmenis Kopienā parasti noteiktu uz Kopienu virzītā eksporta palielinājumu, tad, ja pasākumiem ļautu beigties, šajā gadījumā minētais scenārijs nešķiet ticams. Ņemot vērā KS pastāvēšanu, potenciālo īpaši augstas kvalitātes SiC importa palielinājumu nevajadzētu pārvērtēt, jo Krievijas eksportētājam jau bija iespēja eksportēt ievērojamus SiC apjomus un tam bija stimuls eksportēt augstas kvalitātes SiC. Tādējādi SiC importa palielinājumu varētu ierobežot gan no apjoma, gan SiC veidu ziņā (metalurģiskās kategorijas) un nevienā gadījumā imports nebūtu par dempinga cenām.

| (62) | Vairāk nekā 75 % no Krievijas ražotāju eksporta uz trešām valstīm ir virzīti uz Amerikas Savienotajām Valstīm. Salīdzinot ASV iekšzemes cenas un eksporta cenas uz ASV, eksporta cenu līmeņi vidēji ir augstāki. Tomēr jāatzīst, ka eksportā pārdoto un iekšzemē pārdoto ražojumu kategoriju sajaukums varbūt ir atšķirīgs (pastāv iespējamība, ka eksportā ir kategorijas, kam ir lielāka vērtība uz vienu tonnu, lai segtu iesaistītās transporta izmaksas), kā dēļ ir grūti izdarīt secinājumus no šāda salīdzinājuma. Tomēr jānorāda, ka šāds eksports nav pakļauts antidempinga pasākumiem un nav norāžu, ka šis eksports būtu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(62)

Vairāk nekā 75 % no Krievijas ražotāju eksporta uz trešām valstīm ir virzīti uz Amerikas Savienotajām Valstīm. Salīdzinot ASV iekšzemes cenas un eksporta cenas uz ASV, eksporta cenu līmeņi vidēji ir augstāki. Tomēr jāatzīst, ka eksportā pārdoto un iekšzemē pārdoto ražojumu kategoriju sajaukums varbūt ir atšķirīgs (pastāv iespējamība, ka eksportā ir kategorijas, kam ir lielāka vērtība uz vienu tonnu, lai segtu iesaistītās transporta izmaksas), kā dēļ ir grūti izdarīt secinājumus no šāda salīdzinājuma. Tomēr jānorāda, ka šāds eksports nav pakļauts antidempinga pasākumiem un nav norāžu, ka šis eksports būtu par dempinga cenām.

| (63) | Salīdzinot Krievijas eksportētāja eksporta cenas uz lielāko trešo valstu tirgu – Amerikas Savienotajām Valstīm – un Krievijas eksportētāja eksporta cenas uz Kopienas tirgu, ir svarīgi paturēt prātā, ka pastāv KS. Kā paskaidrots iepriekš, ņemot vērā to, ka Krievijas eksportētājam bija iepriekš noteikts apjoms, kādu tas varēja eksportēt uz Kopienu, tam bija stimuls eksportēt uz Kopienas tirgu kategorijas ar augstu vērtību uz vienu tonnu. |
| --- | --- |

(63)

Salīdzinot Krievijas eksportētāja eksporta cenas uz lielāko trešo valstu tirgu – Amerikas Savienotajām Valstīm – un Krievijas eksportētāja eksporta cenas uz Kopienas tirgu, ir svarīgi paturēt prātā, ka pastāv KS. Kā paskaidrots iepriekš, ņemot vērā to, ka Krievijas eksportētājam bija iepriekš noteikts apjoms, kādu tas varēja eksportēt uz Kopienu, tam bija stimuls eksportēt uz Kopienas tirgu kategorijas ar augstu vērtību uz vienu tonnu.

| (64) | Līdzīgi un kā paskaidrots 62. apsvērumā, var pieņemt, ka arī eksports uz Amerikas Savienotajām Valstīm, ņemot vērā iesaistītās transporta izmaksas, galvenokārt ietver kategorijas ar augstu vērtību uz vienu tonnu. Tādējādi vidējo pārdošanas cenu uz Kopienu un uz Savienotajām Valstīm var pamatoti salīdzināt. |
| --- | --- |

(64)

Līdzīgi un kā paskaidrots 62. apsvērumā, var pieņemt, ka arī eksports uz Amerikas Savienotajām Valstīm, ņemot vērā iesaistītās transporta izmaksas, galvenokārt ietver kategorijas ar augstu vērtību uz vienu tonnu. Tādējādi vidējo pārdošanas cenu uz Kopienu un uz Savienotajām Valstīm var pamatoti salīdzināt.

| (65) | Pēc tam, kad bija salīdzināta vidējā pārdošanas cena Kopienas tirgū un vidējā pārdošanas cena Amerikas Savienotajās Valstīs, konstatēja, ka cenas Amerikas Savienotajās Valstīs vidēji ir augstākas. |
| --- | --- |

(65)

Pēc tam, kad bija salīdzināta vidējā pārdošanas cena Kopienas tirgū un vidējā pārdošanas cena Amerikas Savienotajās Valstīs, konstatēja, ka cenas Amerikas Savienotajās Valstīs vidēji ir augstākas.

| (66) | Secinot var teikt, ka, ja pasākumi tiktu atcelti, Krievijas ražotājam šķietami nebūtu stimula novirzīt uz Kopienas tirgu apjomus, ko tas patlaban pārdod savā galvenajā eksporta tirgū, Amerikas Savienotajām Valstīs. |
| --- | --- |

(66)

Secinot var teikt, ka, ja pasākumi tiktu atcelti, Krievijas ražotājam šķietami nebūtu stimula novirzīt uz Kopienas tirgu apjomus, ko tas patlaban pārdod savā galvenajā eksporta tirgū, Amerikas Savienotajām Valstīs.

| (67) | Krievijas ražotāja eksportētāja jauda ir ierobežota un nepārsniedz 62 000 tonnas. Izmeklēšanas periodā konstatēja, ka tas strādā ar gandrīz maksimālu jaudu un atsauces periodā ir palielinājis šīs jaudas izmantošanas līmeni. Konstatēja, ka krājumu līmenis atbilst šim uzņēmējdarbības veidam. |
| --- | --- |

(67)

Krievijas ražotāja eksportētāja jauda ir ierobežota un nepārsniedz 62 000 tonnas. Izmeklēšanas periodā konstatēja, ka tas strādā ar gandrīz maksimālu jaudu un atsauces periodā ir palielinājis šīs jaudas izmantošanas līmeni. Konstatēja, ka krājumu līmenis atbilst šim uzņēmējdarbības veidam.

| (68) | Ņemot vērā Krievijas ražotāja izmantoto tehnoloģiju (par apstrādes vietu izmantojot “vilcienu vagonus”, ko pārvieto starp elektroinstalācijām un izkraušanas/šķirošanas vietām), nešķiet, ka eksportētājs ražotājs varētu paplašināties tuvākajā nākotnē. |
| --- | --- |

(68)

Ņemot vērā Krievijas ražotāja izmantoto tehnoloģiju (par apstrādes vietu izmantojot “vilcienu vagonus”, ko pārvieto starp elektroinstalācijām un izkraušanas/šķirošanas vietām), nešķiet, ka eksportētājs ražotājs varētu paplašināties tuvākajā nākotnē.

| (69) | Secinot, var teikt, ka, ja pasākumiem ļautu beigties, nav norāžu par to, ka Krievijas ražotājs varētu palielināt ražošanu, lai palielinātu eksportu uz Kopienu. |
| --- | --- |

(69)

Secinot, var teikt, ka, ja pasākumiem ļautu beigties, nav norāžu par to, ka Krievijas ražotājs varētu palielināt ražošanu, lai palielinātu eksportu uz Kopienu.

3.3.3.   Ukraina

| (70) | Tā kā vienīgais zināmais Ukrainas ražotājs eksportētājs sadarbojās šajā izmeklēšanā, iespējamais scenārijs par to, kas notiktu, ja pasākumiem ļautu beigties, lielākoties pamatots ar pārbaudīto informāciju, ko ražotājs eksportētājs sniedzis uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(70)

Tā kā vienīgais zināmais Ukrainas ražotājs eksportētājs sadarbojās šajā izmeklēšanā, iespējamais scenārijs par to, kas notiktu, ja pasākumiem ļautu beigties, lielākoties pamatots ar pārbaudīto informāciju, ko ražotājs eksportētājs sniedzis uz anketas jautājumiem.

| (71) | Ukrainas ražotāja eksportētāja jauda ir ierobežota un nepārsniedz 23 000 tonnas. Izmeklēšanas periodā konstatēja, ka tas strādā ar gandrīz maksimālu jaudu un atsauces periodā ir palielinājis tās izmantošanas līmeni. Konstatēja, ka krājumu līmenis atbilst šim uzņēmējdarbības veidam. |
| --- | --- |

(71)

Ukrainas ražotāja eksportētāja jauda ir ierobežota un nepārsniedz 23 000 tonnas. Izmeklēšanas periodā konstatēja, ka tas strādā ar gandrīz maksimālu jaudu un atsauces periodā ir palielinājis tās izmantošanas līmeni. Konstatēja, ka krājumu līmenis atbilst šim uzņēmējdarbības veidam.

| (72) | Ņemot vērā Ukrainas ražotāja izmantoto tehnoloģiju (tā pati, ko izmanto Krievijas ražotājs un kas paskaidrota 68. apsvērumā), nešķiet, ka eksportētājs ražotājs varētu paplašināties tuvākajā nākotnē. |
| --- | --- |

(72)

Ņemot vērā Ukrainas ražotāja izmantoto tehnoloģiju (tā pati, ko izmanto Krievijas ražotājs un kas paskaidrota 68. apsvērumā), nešķiet, ka eksportētājs ražotājs varētu paplašināties tuvākajā nākotnē.

| (73) | CEFIC uzskatīja, ka ražotāja eksportētāja jaudai vajadzētu sasniegt 32 000 tonnas. Tomēr šā argumenta pamatā bija hipotētiska informācija un netika ņemti vērā apkopes un remonta radītie dīkstāves periodi un attiecīgā ražojošā uzņēmuma specifika – tas atrodas pilsētas teritorijā un uz to attiecas vides apsvērumi. Pamatojoties uz šo, tika apstiprināta 71. apsvērumā minētā jauda un CEFIC prasība bija jānoraida. |
| --- | --- |

(73)

CEFIC uzskatīja, ka ražotāja eksportētāja jaudai vajadzētu sasniegt 32 000 tonnas. Tomēr šā argumenta pamatā bija hipotētiska informācija un netika ņemti vērā apkopes un remonta radītie dīkstāves periodi un attiecīgā ražojošā uzņēmuma specifika – tas atrodas pilsētas teritorijā un uz to attiecas vides apsvērumi. Pamatojoties uz šo, tika apstiprināta 71. apsvērumā minētā jauda un CEFIC prasība bija jānoraida.

| (74) | Noslēgumā var teikt, ka, ja pasākumiem ļautu beigties, nav norāžu par to, ka Ukrainas ražotājs varētu palielināt ražošanu, lai palielinātu eksportu uz Kopienu. |
| --- | --- |

(74)

Noslēgumā var teikt, ka, ja pasākumiem ļautu beigties, nav norāžu par to, ka Ukrainas ražotājs varētu palielināt ražošanu, lai palielinātu eksportu uz Kopienu.

| (75) | Salīdzinot dominējošo cenu līmeni Ukrainas iekšzemes tirgū, dominējošo cenu līmeni Kopienā un cenas uz trešām valstīm, Ukrainas cenu līmenis un cenu līmenis uz trešām valstīm vidēji ir zemāks. |
| --- | --- |

(75)

Salīdzinot dominējošo cenu līmeni Ukrainas iekšzemes tirgū, dominējošo cenu līmeni Kopienā un cenas uz trešām valstīm, Ukrainas cenu līmenis un cenu līmenis uz trešām valstīm vidēji ir zemāks.

| (76) | Tomēr nav iespējams objektīvi salīdzināt Ukrainas tirgu, trešo valstu tirgus un Kopienas tirgu, jo ražojumu sajaukums ir atšķirīgs un līdz ar to vidējās cenas nav salīdzināmas. Turklāt Ukrainas iekšzemes tirgus apjoms ir ierobežots un Ukrainas ražotājs, atšķirībā no Kopienas ražotāja, nevar ražot dažādas (augstas kvalitātes) kategorijas. |
| --- | --- |

(76)

Tomēr nav iespējams objektīvi salīdzināt Ukrainas tirgu, trešo valstu tirgus un Kopienas tirgu, jo ražojumu sajaukums ir atšķirīgs un līdz ar to vidējās cenas nav salīdzināmas. Turklāt Ukrainas iekšzemes tirgus apjoms ir ierobežots un Ukrainas ražotājs, atšķirībā no Kopienas ražotāja, nevar ražot dažādas (augstas kvalitātes) kategorijas.

| (77) | Tādēļ nevar konstatēt, vai tad, ja pasākumiem ļaus beigties, Ukrainas eksportētājam būs stimuls novirzīt apjomus no sava iekšzemes vai eksporta tirgus uz Kopienas tirgu. Tomēr, ņemot vērā konstatētos faktus par dempingu un vispārīgi augstāku cenu līmeni, kas dominē Kopienā, secina, ka pat tad, ja eksports uz Kopienas tirgu palielinātos, to visticamāk neveiktu par dempinga cenām. Turklāt palielinājums ikvienā gadījumā būtu ierobežots (saskaņā ar aplēsēm tas nepārsniegtu 10 000 tonnas), ņemot vērā Ukrainas eksportētāja ierobežoto jaudu. |
| --- | --- |

(77)

Tādēļ nevar konstatēt, vai tad, ja pasākumiem ļaus beigties, Ukrainas eksportētājam būs stimuls novirzīt apjomus no sava iekšzemes vai eksporta tirgus uz Kopienas tirgu. Tomēr, ņemot vērā konstatētos faktus par dempingu un vispārīgi augstāku cenu līmeni, kas dominē Kopienā, secina, ka pat tad, ja eksports uz Kopienas tirgu palielinātos, to visticamāk neveiktu par dempinga cenām. Turklāt palielinājums ikvienā gadījumā būtu ierobežots (saskaņā ar aplēsēm tas nepārsniegtu 10 000 tonnas), ņemot vērā Ukrainas eksportētāja ierobežoto jaudu.

3.4.   Secinājumi par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību

3.4.1.   ĶTR

| (78) | Jāatceras, ka izmeklēšanā nesadarbojās neviens ĶTR ražotājs eksportētājs. |
| --- | --- |

(78)

Jāatceras, ka izmeklēšanā nesadarbojās neviens ĶTR ražotājs eksportētājs.

| (79) | Pamatojoties uz pieejamiem faktiem, konstatēja, ka Ķīnas eksportētāji turpina dempingu un, visticamāk, šo praksi turpinās Kopienas tirgū arī tad, ja pasākumiem ļaus beigties. |
| --- | --- |

(79)

Pamatojoties uz pieejamiem faktiem, konstatēja, ka Ķīnas eksportētāji turpina dempingu un, visticamāk, šo praksi turpinās Kopienas tirgū arī tad, ja pasākumiem ļaus beigties.

| (80) | Tādēļ konstatēja, ka pastāv iespējamība, ka ĶTR eksportētāji ražotāji turpinās dempingu, ja pasākumiem ļaus beigties. |
| --- | --- |

(80)

Tādēļ konstatēja, ka pastāv iespējamība, ka ĶTR eksportētāji ražotāji turpinās dempingu, ja pasākumiem ļaus beigties.

3.4.2.   Ukraina

| (81) | Jāatceras, ka par Ukrainas eksportētāju konstatēja, ka tas izmeklēšanas laikā neeksportē par dempinga cenām un nav norāžu par to, ka situācija varētu mainīties, ja pasākumiem ļautu beigties. |
| --- | --- |

(81)

Jāatceras, ka par Ukrainas eksportētāju konstatēja, ka tas izmeklēšanas laikā neeksportē par dempinga cenām un nav norāžu par to, ka situācija varētu mainīties, ja pasākumiem ļautu beigties.

| (82) | Turklāt konstatēja, ka, lai gan eksports no Ukrainas uz Kopienu var palielināties, ja pasākumus atcels, var sagaidīt, ka palielinājums būs ierobežots. Ņemot vērā Ukrainas ražotāja ierobežoto jaudu, pieņem, ka eksports uz Kopienu nepalielināsies vairāk kā par 10 000 tonnām un visticamāk nebūs par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(82)

Turklāt konstatēja, ka, lai gan eksports no Ukrainas uz Kopienu var palielināties, ja pasākumus atcels, var sagaidīt, ka palielinājums būs ierobežots. Ņemot vērā Ukrainas ražotāja ierobežoto jaudu, pieņem, ka eksports uz Kopienu nepalielināsies vairāk kā par 10 000 tonnām un visticamāk nebūs par dempinga cenām.

| (83) | Tādēļ uzskata, ka nepastāv iespējamība, ka varētu atkārtoties tāda importa dempings, kura izcelsme ir Ukrainā. |
| --- | --- |

(83)

Tādēļ uzskata, ka nepastāv iespējamība, ka varētu atkārtoties tāda importa dempings, kura izcelsme ir Ukrainā.

3.4.3.   Krievijas Federācija

| (84) | Jāatceras, ka tika konstatēts, ka izmeklēšanas periodā Krievijas ražotājs neeksportēja par dempinga cenām un nav norāžu par to, ka situācija varētu mainīties, ja pasākumiem ļautu izbeigties. |
| --- | --- |

(84)

Jāatceras, ka tika konstatēts, ka izmeklēšanas periodā Krievijas ražotājs neeksportēja par dempinga cenām un nav norāžu par to, ka situācija varētu mainīties, ja pasākumiem ļautu izbeigties.

| (85) | Turklāt jāatceras, ka Krievijas ražotājs eksportētājs varēja piegādāt Kopienas tirgum fiksētu SiC apjomu vairāku gadus laikā, pastāvot KS. Izmeklēšanas periodā pa šo kanālu eksportētais apjoms veido aptuveni 17 % no Krievijas ražotāja kopējās jaudas. Tādējādi Krievijas ražotājs eksportētājs jau ir nostabilizējies tirgū, t. i., nav iespējams, ka pēkšņi pieaugs imports, kura izcelsme ir Krievijā. |
| --- | --- |

(85)

Turklāt jāatceras, ka Krievijas ražotājs eksportētājs varēja piegādāt Kopienas tirgum fiksētu SiC apjomu vairāku gadus laikā, pastāvot KS. Izmeklēšanas periodā pa šo kanālu eksportētais apjoms veido aptuveni 17 % no Krievijas ražotāja kopējās jaudas. Tādējādi Krievijas ražotājs eksportētājs jau ir nostabilizējies tirgū, t. i., nav iespējams, ka pēkšņi pieaugs imports, kura izcelsme ir Krievijā.

| (86) | Turklāt tā kā konstatēja, ka cenas, par kādām Krievijas ražotājs eksportētājs pārdod trešām valstīm, bija augstākas nekā cenas, par kādām tas pārdeva Kopienai, risks, ka ievērojami tirdzniecības apjomi tiks novirzīti uz Kopienas tirgu, ir salīdzinoši mazs. |
| --- | --- |

(86)

Turklāt tā kā konstatēja, ka cenas, par kādām Krievijas ražotājs eksportētājs pārdod trešām valstīm, bija augstākas nekā cenas, par kādām tas pārdeva Kopienai, risks, ka ievērojami tirdzniecības apjomi tiks novirzīti uz Kopienas tirgu, ir salīdzinoši mazs.

| (87) | Visbeidzot konstatēja, ka Krievijas ražotājs eksportētājs strādāja ar gandrīz maksimālo jaudu un tam ir ierobežotas iespējas palielināt jaudu. |
| --- | --- |

(87)

Visbeidzot konstatēja, ka Krievijas ražotājs eksportētājs strādāja ar gandrīz maksimālo jaudu un tam ir ierobežotas iespējas palielināt jaudu.

| (88) | Šo iemeslu dēļ uzskata, ka nepastāv risks, ka varētu atkārtoties tāds imports par dempinga cenām, kura izcelsme ir Krievijas Federācijā. |
| --- | --- |

(88)

Šo iemeslu dēļ uzskata, ka nepastāv risks, ka varētu atkārtoties tāds imports par dempinga cenām, kura izcelsme ir Krievijas Federācijā.

| (89) | Ņemot vērā konstatētos faktus par Ukrainu un Krieviju, procedūra pret šīm valstīm jāpārtrauc. |
| --- | --- |

(89)

Ņemot vērā konstatētos faktus par Ukrainu un Krieviju, procedūra pret šīm valstīm jāpārtrauc.

4.   KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA

| (90) | Kopienas ražošanas nozares struktūra kopš pēdējās termiņa beigu pārskatīšanas ir mainījusies, t. i., kādreizējais Vācijas ražotājs Elektroschmelzwerk Kempten GmbH, Minhenē sadalījies divos radniecīgos uzņēmumos, no kuriem viens atrodas Nīderlandē un otrs – Vācijā. Tikai Nīderlandē esošais uzņēmums ražo un apstrādā neapstrādātu SiC, savukārt Vācijā esošais uzņēmums tālāk apstrādā SiC, ko ražo Kollo Silicon carbide B.V., bet galīgais ražojums ir līdzīgs ražojums. Turklāt ESK-SIC GmbH pārdod ne tikai tā ražoto SiC, bet arī Kollo Silicon carbide B.V. saražoto SiC. Tādēļ uzskata, ka abi uzņēmumi veido grupu. |
| --- | --- |

(90)

Kopienas ražošanas nozares struktūra kopš pēdējās termiņa beigu pārskatīšanas ir mainījusies, t. i., kādreizējais Vācijas ražotājs Elektroschmelzwerk Kempten GmbH, Minhenē sadalījies divos radniecīgos uzņēmumos, no kuriem viens atrodas Nīderlandē un otrs – Vācijā. Tikai Nīderlandē esošais uzņēmums ražo un apstrādā neapstrādātu SiC, savukārt Vācijā esošais uzņēmums tālāk apstrādā SiC, ko ražo Kollo Silicon carbide B.V., bet galīgais ražojums ir līdzīgs ražojums. Turklāt ESK-SIC GmbH pārdod ne tikai tā ražoto SiC, bet arī Kollo Silicon carbide B.V. saražoto SiC. Tādēļ uzskata, ka abi uzņēmumi veido grupu.

4.1.   Kopienas ražošanas apjoms

| (91) | Kopienā līdzīgu ražojumu ražo divi ražotāji, kas pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē saražo kopējo Kopienas produkciju. |
| --- | --- |

(91)

Kopienā līdzīgu ražojumu ražo divi ražotāji, kas pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē saražo kopējo Kopienas produkciju.

4.2.   Kopienas ražošanas nozare

| (92) | Pieprasījumu atbalstīja šādi Eiropas Kopienas ražotāji:






  — | Kollo Silicon carbide B.V. (Nīderlande) un tās radniecīgais uzņēmums ESK-SIC GmbH (Vācija), |
| --- | --- | --- |

(92)

Pieprasījumu atbalstīja šādi Eiropas Kopienas ražotāji:

—

Kollo Silicon carbide B.V. (Nīderlande) un tās radniecīgais uzņēmums ESK-SIC GmbH (Vācija),

| — | Navarro SiC, S.A. (Spānija). |
| --- | --- |

—

Navarro SiC, S.A. (Spānija).

| (93) | Tā kā iepriekš minētie Kopienas ražotāji saražo 100 % no Kopienā saražotā līdzīgā ražojuma, secina, ka sūdzību iesniegušie ražotāji pārstāv Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(93)

Tā kā iepriekš minētie Kopienas ražotāji saražo 100 % no Kopienā saražotā līdzīgā ražojuma, secina, ka sūdzību iesniegušie ražotāji pārstāv Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē.

5.   STĀVOKLIS KOPIENAS TIRGŪ

5.1.   Iepriekšējas piezīmes

| (94) | Pārbaude par attiecīgā importa ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari ietvēra novērtējumu par ekonomikas faktoriem un indeksiem, kas ietekmē ražošanas nozares stāvokli un kas uzskaitīti pamatregulas 3. panta 5. punktā. |
| --- | --- |

(94)

Pārbaude par attiecīgā importa ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari ietvēra novērtējumu par ekonomikas faktoriem un indeksiem, kas ietekmē ražošanas nozares stāvokli un kas uzskaitīti pamatregulas 3. panta 5. punktā.

5.2.   Patēriņš Kopienas tirgū

| (95) | Acīmredzamo Kopienas patēriņu noteica, pamatojoties uz attiecīgā ražojuma importa apjomu no attiecīgajām valstīm un visām citām trešām valstīm un Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomu Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(95)

Acīmredzamo Kopienas patēriņu noteica, pamatojoties uz attiecīgā ražojuma importa apjomu no attiecīgajām valstīm un visām citām trešām valstīm un Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomu Kopienas tirgū.

| (96) | Importa apjomu noteica, pamatojoties uz Eurostat skaitļiem, kas atbilst attiecīgajam KN kodam attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(96)

Importa apjomu noteica, pamatojoties uz Eurostat skaitļiem, kas atbilst attiecīgajam KN kodam attiecīgajā periodā.

| (97) | Pamatojoties uz iepriekš teikto, Kopienas patēriņš ir nedaudz palielinājies no 217 137 tonnām 2001. gadā līdz 226 450 tonnām izmeklēšanas periodā, t. i., par 4 % attiecīgajā periodā. Tendence atspoguļota 1. tabulā. |
| --- | --- |

(97)

Pamatojoties uz iepriekš teikto, Kopienas patēriņš ir nedaudz palielinājies no 217 137 tonnām 2001. gadā līdz 226 450 tonnām izmeklēšanas periodā, t. i., par 4 % attiecīgajā periodā. Tendence atspoguļota 1. tabulā.

| (98) | Tomēr patēriņa tendence nav attīstījusies vienmērīgi. Jānorāda, ka vispirms laikā no 2001. līdz 2003. gadam bija vērojams samazinājums par 10 %. Tomēr no 2003. gada līdz izmeklēšanas periodam patēriņš atkal palielinājās par vairāk nekā 10 % un pārsniedza 2001. gada līmeni. |
| --- | --- |

(98)

Tomēr patēriņa tendence nav attīstījusies vienmērīgi. Jānorāda, ka vispirms laikā no 2001. līdz 2003. gadam bija vērojams samazinājums par 10 %. Tomēr no 2003. gada līdz izmeklēšanas periodam patēriņš atkal palielinājās par vairāk nekā 10 % un pārsniedza 2001. gada līmeni.

| (99) | Samazinājumu attiecīgā perioda sākumā lielā mērā skaidro SiC aizstāšana ar citiem ražojumiem, tādiem kā dzelzs silīcijs un rūpnieciskais dimants, kas tolaik bija lētāki. |
| --- | --- |

(99)

Samazinājumu attiecīgā perioda sākumā lielā mērā skaidro SiC aizstāšana ar citiem ražojumiem, tādiem kā dzelzs silīcijs un rūpnieciskais dimants, kas tolaik bija lētāki.

| (100) | Tomēr kopš 2003. gada, samazinoties SiC cenām, patēriņš atkal palielinājās.
  1.   tabula | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopienas patēriņš (tonnās) | 217 137 | 205 231 | 194 486 | 218 919 | 226 450 |
| Indekss | 100 | 95 | 90 | 101 | 104 |

(100)

Tomēr kopš 2003. gada, samazinoties SiC cenām, patēriņš atkal palielinājās.

1.   tabula

2001

2002

2003

2004

IP

Kopienas patēriņš (tonnās)

217 137

205 231

194 486

218 919

226 450

Indekss

100

95

90

101

104

5.3.   ĶTR importa apjoms, tirgus daļa un cenas

| (101) | Attiecīgā ražojuma ĶTR importa apjoma un tirgus daļas attīstība atspoguļota 2. tabulā. Tā kā ĶTR ražotājs eksportētājs nesadarbojās, cenu un apjoma tendences pamatoja pieejamā informācija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Ņemot vērā, ka nebija pieejama cita, drošāka informācija, apjoma tendences pamatoja Eurostat statistikas dati. |
| --- | --- |

(101)

Attiecīgā ražojuma ĶTR importa apjoma un tirgus daļas attīstība atspoguļota 2. tabulā. Tā kā ĶTR ražotājs eksportētājs nesadarbojās, cenu un apjoma tendences pamatoja pieejamā informācija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Ņemot vērā, ka nebija pieejama cita, drošāka informācija, apjoma tendences pamatoja Eurostat statistikas dati.

| (102) | Importa, kura izcelsme ir ĶTR, apjoms 2001. gadā bija 1 205 tonnas un tirgus daļa bija 0,6 %. Importa apjoms 2002. gadā nedaudz palielinājās un sasniedza 1 467 tonnu līmeni (tirgus daļa bija 0,7 %), bet pēc tam samazinājās un sasniedza 651 tonnas izmeklēšanas periodā (tirgus daļu 0,3 %). |
| --- | --- |

(102)

Importa, kura izcelsme ir ĶTR, apjoms 2001. gadā bija 1 205 tonnas un tirgus daļa bija 0,6 %. Importa apjoms 2002. gadā nedaudz palielinājās un sasniedza 1 467 tonnu līmeni (tirgus daļa bija 0,7 %), bet pēc tam samazinājās un sasniedza 651 tonnas izmeklēšanas periodā (tirgus daļu 0,3 %).

| (103) | ĶTR importa cenas nedaudz pazeminājās. Tomēr jānorāda, ka, ņemot vērā nelielo ĶTR importa apjomu, eksporta cenas nevarēja uzskatīt par reprezentatīvām, jo tās var attiekties uz ļoti īpašiem ražojumu veidiem vai pircējiem. Tādēļ, izmantojot Eurostat skaitļus, nevar izdarīt objektīvus secinājumus par cenu tendencēm. Tomēr, pamatojoties uz iesniegtajā sūdzībā norādīto informāciju par cenām, varēja konstatēt, ka Ķīnas cenas (no 624 līdz 1 814 euro par tonnu atkarībā no kategorijas un kvalitātes) ir par vairāk nekā 30 % zemākas nekā EK cenas.
  2.   tabula | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ĶTR importa apjoms (tonnās) | 1 205 | 1 467 | 1 465 | 787 | 651 |
| ĶTR importa tirgus daļa | 0,6 % | 0,7 % | 0,8 % | 0,4 % | 0,3 % |

(103)

ĶTR importa cenas nedaudz pazeminājās. Tomēr jānorāda, ka, ņemot vērā nelielo ĶTR importa apjomu, eksporta cenas nevarēja uzskatīt par reprezentatīvām, jo tās var attiekties uz ļoti īpašiem ražojumu veidiem vai pircējiem. Tādēļ, izmantojot Eurostat skaitļus, nevar izdarīt objektīvus secinājumus par cenu tendencēm. Tomēr, pamatojoties uz iesniegtajā sūdzībā norādīto informāciju par cenām, varēja konstatēt, ka Ķīnas cenas (no 624 līdz 1 814 euro par tonnu atkarībā no kategorijas un kvalitātes) ir par vairāk nekā 30 % zemākas nekā EK cenas.

2.   tabula

2001

2002

2003

2004

IP

ĶTR importa apjoms (tonnās)

1 205

1 467

1 465

787

651

ĶTR importa tirgus daļa

0,6 %

0,7 %

0,8 %

0,4 %

0,3 %

5.4.   Imports no citām valstīm, kas ir ietvertas šajā pārskatīšanā

| (104) | Lai sniegtu pilnīgu priekšstatu par situāciju Kopienas tirgū, tika pārbaudītas arī tendences par SiC importu no citām valstīm. Tomēr jānorāda, ka attiecībā uz cenām dati nav salīdzināmi, ņemot vērā ražojumu sajaukumu, kas rada milzīgas cenu atšķirības. |
| --- | --- |

(104)

Lai sniegtu pilnīgu priekšstatu par situāciju Kopienas tirgū, tika pārbaudītas arī tendences par SiC importu no citām valstīm. Tomēr jānorāda, ka attiecībā uz cenām dati nav salīdzināmi, ņemot vērā ražojumu sajaukumu, kas rada milzīgas cenu atšķirības.

5.4.1.   Krievija

| (105) | Krievijas imports attīstījās šādi:
  3.   tabula | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krievijas importa apjoms (tonnās) | 21 901 | 24 368 | 21 061 | 20 457 | 21 810 |
| Krievijas importa tirgus daļa | 10,1 % | 11,9 % | 10,8 % | 9,3 % | 9,6 % |
| Krievijas importa cenas (EUR par tonnu) | 453 | 465 | 477 | 464 | 480 |
| Indekss: 2001=100 | 100 | 103 | 105 | 102 | 106 |

(105)

Krievijas imports attīstījās šādi:

3.   tabula

2001

2002

2003

2004

IP

Krievijas importa apjoms (tonnās)

21 901

24 368

21 061

20 457

21 810

Krievijas importa tirgus daļa

10,1 %

11,9 %

10,8 %

9,3 %

9,6 %

Krievijas importa cenas (EUR par tonnu)

453

465

477

464

480

Indekss: 2001=100

100

103

105

102

106

| (106) | Krievijas importa apjoms nedaudz samazinājās no 21 901 tonnām 2001. gadā (tirgus daļa 10,1 %) līdz 21 810 tonnām (tirgus daļa 9,6 %) izmeklēšanas periodā. Vidējās Krievijas importa cenas palielinājās par 6,0 % laikā no 2001. gada līdz izmeklēšanas periodam, t. i., no 453 euro par tonnu līdz 480 euro par tonnu. Ievērojamu tāda importa apjomu, kura izcelsme ir Krievijā, radīja 2. apsvērumā minētie kvantitatīvie cenu labojumi. Jāatgādina, ka antidempinga maksājumu 23,3 % apmērā piemēroja visam importam, kas pārsniedza apjomus, ko varēja importēt, nemaksājot antidempinga maksājumu, un kas bija fiksēti iepriekš minētajos cenu labojumos. |
| --- | --- |

(106)

Krievijas importa apjoms nedaudz samazinājās no 21 901 tonnām 2001. gadā (tirgus daļa 10,1 %) līdz 21 810 tonnām (tirgus daļa 9,6 %) izmeklēšanas periodā. Vidējās Krievijas importa cenas palielinājās par 6,0 % laikā no 2001. gada līdz izmeklēšanas periodam, t. i., no 453 euro par tonnu līdz 480 euro par tonnu. Ievērojamu tāda importa apjomu, kura izcelsme ir Krievijā, radīja 2. apsvērumā minētie kvantitatīvie cenu labojumi. Jāatgādina, ka antidempinga maksājumu 23,3 % apmērā piemēroja visam importam, kas pārsniedza apjomus, ko varēja importēt, nemaksājot antidempinga maksājumu, un kas bija fiksēti iepriekš minētajos cenu labojumos.

5.4.2.   Ukraina

| (107) | Ukrainas imports attīstījās šādi:
  4.   tabula | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrainas importa apjoms (tonnās) | 4 956 | 6 760 | 7 829 | 8 491 | 7 718 |
| Ukrainas importa tirgus daļa | 2,3 % | 3,3 % | 4 % | 3,9 % | 3,4 % |
| Ukrainas importa cenas (EUR par tonnu) | 504 | 502 | 469 | 468 | 489 |
| Indekss: 2001=100 | 100 | 99 | 93 | 96 | 97 |

(107)

Ukrainas imports attīstījās šādi:

4.   tabula

2001

2002

2003

2004

IP

Ukrainas importa apjoms (tonnās)

4 956

6 760

7 829

8 491

7 718

Ukrainas importa tirgus daļa

2,3 %

3,3 %

4 %

3,9 %

3,4 %

Ukrainas importa cenas (EUR par tonnu)

504

502

469

468

489

Indekss: 2001=100

100

99

93

96

97

| (108) | Ukrainas importa apjoms palielinājās no 4 956 tonnām (tirgus daļa 2,3 %) 2001. gadā līdz 7 718 tonnām (tirgus daļa 3,4 %) izmeklēšanas periodā. Vidējās Ukrainas importa cenas samazinājās par 3,0 % laikā no 2001. gada līdz izmeklēšanas periodam, t. i., no 504 euro par tonnu līdz 489 euro par tonnu. Izņemot ievērojamu importa daļu, ko veica saskaņā ar 4. apsvērumā minētajiem kvantitatīvajiem cenu labojumiem laikā no 2004. līdz 2005. gadam, attiecīgajā periodā importam, kura izcelsme ir Ukrainā, piemēroja antidempinga maksājumu 24 % apmērā. |
| --- | --- |

(108)

Ukrainas importa apjoms palielinājās no 4 956 tonnām (tirgus daļa 2,3 %) 2001. gadā līdz 7 718 tonnām (tirgus daļa 3,4 %) izmeklēšanas periodā. Vidējās Ukrainas importa cenas samazinājās par 3,0 % laikā no 2001. gada līdz izmeklēšanas periodam, t. i., no 504 euro par tonnu līdz 489 euro par tonnu. Izņemot ievērojamu importa daļu, ko veica saskaņā ar 4. apsvērumā minētajiem kvantitatīvajiem cenu labojumiem laikā no 2004. līdz 2005. gadam, attiecīgajā periodā importam, kura izcelsme ir Ukrainā, piemēroja antidempinga maksājumu 24 % apmērā.

5.5.   Imports no citām trešām valstīm, kas nav ietvertas šajā pārskatā

5.5.1.   Rumānija

| (109) | Kā minēts 6. apsvērumā, 2005. gada 30. jūnijā Komisija uzsāka antidempinga procedūru par tā paša ražojuma, kura izcelsmes valsts ir Rumānija, importu, jo bija saņemta sūdzība no CEFIC. Tomēr izmeklēšanu pārtrauca, jo Kopienas ražošanas nozare atsauca iesniegto sūdzību. |
| --- | --- |

(109)

Kā minēts 6. apsvērumā, 2005. gada 30. jūnijā Komisija uzsāka antidempinga procedūru par tā paša ražojuma, kura izcelsmes valsts ir Rumānija, importu, jo bija saņemta sūdzība no CEFIC. Tomēr izmeklēšanu pārtrauca, jo Kopienas ražošanas nozare atsauca iesniegto sūdzību.

| (110) | Rumānijas imports attīstījās šādi:
  5.   tabula | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rumānijas importa apjoms (tonnās) | 14 173 | 15 694 | 22 844 | 38 459 | 42 387 |
| Rumānijas importa tirgus daļa | 6,5 % | 7,6 % | 11,7 % | 17,6 % | 18,7 % |
| Rumānijas importa cenas (EUR par tonnu) | 439 | 468 | 465 | 445 | 456 |
| Indekss: 2001=100 | 100 | 107 | 106 | 101 | 104 |

(110)

Rumānijas imports attīstījās šādi:

5.   tabula

2001

2002

2003

2004

IP

Rumānijas importa apjoms (tonnās)

14 173

15 694

22 844

38 459

42 387

Rumānijas importa tirgus daļa

6,5 %

7,6 %

11,7 %

17,6 %

18,7 %

Rumānijas importa cenas (EUR par tonnu)

439

468

465

445

456

Indekss: 2001=100

100

107

106

101

104

| (111) | Rumānijas importa apjoms palielinājās no 14 173 tonnām (tirgus daļa 6,5 %) 2001. gadā līdz 42 387 tonnām (tirgus daļa 18,7 %) izmeklēšanas periodā. Vidējās Rumānijas importa cenas palielinājās par 3,9 % laikā no 2001. gada līdz izmeklēšanas periodam, t. i., no 439 euro par tonnu līdz 456 euro par tonnu. |
| --- | --- |

(111)

Rumānijas importa apjoms palielinājās no 14 173 tonnām (tirgus daļa 6,5 %) 2001. gadā līdz 42 387 tonnām (tirgus daļa 18,7 %) izmeklēšanas periodā. Vidējās Rumānijas importa cenas palielinājās par 3,9 % laikā no 2001. gada līdz izmeklēšanas periodam, t. i., no 439 euro par tonnu līdz 456 euro par tonnu.

5.5.2.   Norvēģija

| (112) | Norvēģijas imports attīstījās šādi:
  6.   tabula | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Norvēģijas importa apjoms (tonnās) | 60 496 | 43 400 | 32 520 | 38 160 | 38 550 |
| Norvēģijas importa tirgus daļa | 27,9 % | 21,1 % | 16,7 % | 17,4 % | 17,0 % |
| Norvēģijas importa cenas (EUR par tonnu) | 971 | 919 | 963 | 898 | 973 |
| Indekss: 2001=100 | 100 | 95 | 99 | 93 | 100 |

(112)

Norvēģijas imports attīstījās šādi:

6.   tabula

2001

2002

2003

2004

IP

Norvēģijas importa apjoms (tonnās)

60 496

43 400

32 520

38 160

38 550

Norvēģijas importa tirgus daļa

27,9 %

21,1 %

16,7 %

17,4 %

17,0 %

Norvēģijas importa cenas (EUR par tonnu)

971

919

963

898

973

Indekss: 2001=100

100

95

99

93

100

| (113) | Norvēģijas importa apjoms samazinājās no 60 496 tonnām (tirgus daļa 27,9 %) 2001. gadā līdz 38 550 tonnām (tirgus daļa 17,0 %) izmeklēšanas periodā. Vidējā Norvēģijas importa cena saglabājās stabila laikā no 2001. gada līdz izmeklēšanas periodam, t. i., no 971 euro par tonnu 2001. gadā līdz 973 euro par tonnu izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(113)

Norvēģijas importa apjoms samazinājās no 60 496 tonnām (tirgus daļa 27,9 %) 2001. gadā līdz 38 550 tonnām (tirgus daļa 17,0 %) izmeklēšanas periodā. Vidējā Norvēģijas importa cena saglabājās stabila laikā no 2001. gada līdz izmeklēšanas periodam, t. i., no 971 euro par tonnu 2001. gadā līdz 973 euro par tonnu izmeklēšanas periodā.

5.5.3.   Citas iepriekš neminētas trešās valstis

| (114) | Imports no iepriekš neminētām citām trešām valstīm attīstījās šādi:
  7.   tabula | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Iepriekš neminēto trešo valstu importa apjoms (tonnās) | 44 473 | 52 143 | 48 354 | 44 804 | 48 271 |
| Iepriekš neminēto trešo valstu importa tirgus daļa | 20,5 % | 25,4 % | 24,9 % | 20,5 % | 21,3 % |
| Iepriekš neminēto trešo valstu importa cenas (EUR par tonnu) | 630 | 618 | 558 | 560 | 552 |
| Indekss: 2001=100 | 100 | 98 | 89 | 89 | 88 |

(114)

Imports no iepriekš neminētām citām trešām valstīm attīstījās šādi:

7.   tabula

2001

2002

2003

2004

IP

Iepriekš neminēto trešo valstu importa apjoms (tonnās)

44 473

52 143

48 354

44 804

48 271

Iepriekš neminēto trešo valstu importa tirgus daļa

20,5 %

25,4 %

24,9 %

20,5 %

21,3 %

Iepriekš neminēto trešo valstu importa cenas (EUR par tonnu)

630

618

558

560

552

Indekss: 2001=100

100

98

89

89

88

| (115) | Importa apjoms no citām trešām valstīm nedaudz palielinājās no 44 473 tonnām (tirgus daļa 20,5 %) 2001. gadā līdz 48 271 tonnām (tirgus daļa 21,3 %) izmeklēšanas periodā. Vidējā citu trešo valstu importa cena samazinājās no 630 euro par tonnu 2001. gadā līdz 552 euro par tonnu izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(115)

Importa apjoms no citām trešām valstīm nedaudz palielinājās no 44 473 tonnām (tirgus daļa 20,5 %) 2001. gadā līdz 48 271 tonnām (tirgus daļa 21,3 %) izmeklēšanas periodā. Vidējā citu trešo valstu importa cena samazinājās no 630 euro par tonnu 2001. gadā līdz 552 euro par tonnu izmeklēšanas periodā.

5.6.   Secinājums

| (116) | Izmeklēšana parādīja, ka Krievijas un Ukrainas imports ir salīdzinoši stabils gan tirgus daļas, gan vidējās cenas ziņā. Vēl izmeklēšana parādīja, ka SiC no Ķīnas tika importēts tik mazos apjomos, ka nebija iespējams izdarīt objektīvus secinājumus par ikvienas SiC kategorijas cenu tendencēm. Tādēļ tika izmantota Komisijas rīcībā esošā informācija, t. i., sūdzība, kas parādīja, ka Ķīnas cenas ir ievērojami zemākas nekā EK cenas. |
| --- | --- |

(116)

Izmeklēšana parādīja, ka Krievijas un Ukrainas imports ir salīdzinoši stabils gan tirgus daļas, gan vidējās cenas ziņā. Vēl izmeklēšana parādīja, ka SiC no Ķīnas tika importēts tik mazos apjomos, ka nebija iespējams izdarīt objektīvus secinājumus par ikvienas SiC kategorijas cenu tendencēm. Tādēļ tika izmantota Komisijas rīcībā esošā informācija, t. i., sūdzība, kas parādīja, ka Ķīnas cenas ir ievērojami zemākas nekā EK cenas.

| (117) | Izmeklēšana arī parādīja, ka Rumānijas imports kvantitatīvā ziņā faktiski aizstāja Norvēģijas importu, jo Rumānijas importa tirgus daļa palielinājās tikpat lielā mērā, par kādu Norvēģijas importa tirgus daļa samazinājās. Lai gan Norvēģijas importa vidējā cena bija augstāka nekā Kopienas ražošanas nozarei (973 euro par tonnu), ko varbūt noteica augstākas kvalitātes kategorijas, Rumānijas importa cenas bija ievērojami zemākā līmenī (456 euro par tonnu). Šeit tomēr jānorāda, ka Rumānijas imports gandrīz pilnībā attiecās uz lētāko metalurģisko kategoriju, līdz ar to nevar veikt salīdzinājumu ar citu valstu vidējām cenām. |
| --- | --- |

(117)

Izmeklēšana arī parādīja, ka Rumānijas imports kvantitatīvā ziņā faktiski aizstāja Norvēģijas importu, jo Rumānijas importa tirgus daļa palielinājās tikpat lielā mērā, par kādu Norvēģijas importa tirgus daļa samazinājās. Lai gan Norvēģijas importa vidējā cena bija augstāka nekā Kopienas ražošanas nozarei (973 euro par tonnu), ko varbūt noteica augstākas kvalitātes kategorijas, Rumānijas importa cenas bija ievērojami zemākā līmenī (456 euro par tonnu). Šeit tomēr jānorāda, ka Rumānijas imports gandrīz pilnībā attiecās uz lētāko metalurģisko kategoriju, līdz ar to nevar veikt salīdzinājumu ar citu valstu vidējām cenām.

| (118) | Attiecībā uz citu trešo valstu importa attīstību, jānorāda, ka attiecīgā perioda laikā vidējai cenai bija tendence samazināties, savukārt uz Kopienu importētais apjoms, kā arī tirgus daļa, saglabājās stabili. |
| --- | --- |

(118)

Attiecībā uz citu trešo valstu importa attīstību, jānorāda, ka attiecīgā perioda laikā vidējai cenai bija tendence samazināties, savukārt uz Kopienu importētais apjoms, kā arī tirgus daļa, saglabājās stabili.

6.   KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES EKONOMISKĀ SITUĀCIJA

6.1.   Iepriekšējas piezīmes

| (119) | Viens Kopienas ražotājs pārdeva daļu no saražotās produkcijas radniecīgam ražotājam, kurš tālāk apstrādāja SiC un pārdeva to kā līdzīgu ražojumu brīvā tirgū. Tomēr turpmākajā analīzē pārdošana starp šīm radniecīgajām pusēm nav ņemta vērā. Uzskatīja, ka nav nepieciešams paralēli analizēt ierobežotu pārdošanu un pārdošanu brīvā tirgū, jo pārdot turpmāk apstrādātu preci nozīmē pārdot līdzīgu ražojumu. Tādēļ, ņemot vērā ierobežoto pārdošanu, tiktu radīta dubultā uzskaite. Līdzīgi tas ir ar peļņu vai zaudējumiem, kas brīvā tirgū rodas, otrajam ražotājam pārdodot turpmāk apstrādātu SiC, ko kompensētu tāda peļņa vai zaudējumi, kas rodas pirmajam ražotājam ierobežotā tirgū, jo abi ražotāji tiek uzskatīti par vienu ekonomikas vienību. |
| --- | --- |

(119)

Viens Kopienas ražotājs pārdeva daļu no saražotās produkcijas radniecīgam ražotājam, kurš tālāk apstrādāja SiC un pārdeva to kā līdzīgu ražojumu brīvā tirgū. Tomēr turpmākajā analīzē pārdošana starp šīm radniecīgajām pusēm nav ņemta vērā. Uzskatīja, ka nav nepieciešams paralēli analizēt ierobežotu pārdošanu un pārdošanu brīvā tirgū, jo pārdot turpmāk apstrādātu preci nozīmē pārdot līdzīgu ražojumu. Tādēļ, ņemot vērā ierobežoto pārdošanu, tiktu radīta dubultā uzskaite. Līdzīgi tas ir ar peļņu vai zaudējumiem, kas brīvā tirgū rodas, otrajam ražotājam pārdodot turpmāk apstrādātu SiC, ko kompensētu tāda peļņa vai zaudējumi, kas rodas pirmajam ražotājam ierobežotā tirgū, jo abi ražotāji tiek uzskatīti par vienu ekonomikas vienību.

6.2.   Ražošanas apjoms

| (120) | Kopienas ražošanas nozares ražošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 4 %. Ražošanas apjoms 2002. gadā samazinājās līdz ar patēriņa samazināšanos. Sākot no 2002. gada, ražošanas apjoms attīstījies pozitīvi. |
| --- | --- |

(120)

Kopienas ražošanas nozares ražošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 4 %. Ražošanas apjoms 2002. gadā samazinājās līdz ar patēriņa samazināšanos. Sākot no 2002. gada, ražošanas apjoms attīstījies pozitīvi.

6.3.   Ražošanas jauda un jaudas izmantošanas līmenis

| (121) | Pēc tam, kad jaudas izmantošana samazinājās laikā no 2001. līdz 2002. gadam, jaudas izmantošanas līmenis ir nedaudz palielinājies kopš 2002. gada un attiecīgajā periodā sasniedzis 3 procentu punktus. Tā kā visā perioda laikā ražošanas jauda saglabājās nemainīga, šī attīstība atbilda ražošanas apjoma attīstības tendencei. Jaudas izmantošana attiecīgajā periodā saglabājās virs 75 %. |
| --- | --- |

(121)

Pēc tam, kad jaudas izmantošana samazinājās laikā no 2001. līdz 2002. gadam, jaudas izmantošanas līmenis ir nedaudz palielinājies kopš 2002. gada un attiecīgajā periodā sasniedzis 3 procentu punktus. Tā kā visā perioda laikā ražošanas jauda saglabājās nemainīga, šī attīstība atbilda ražošanas apjoma attīstības tendencei. Jaudas izmantošana attiecīgajā periodā saglabājās virs 75 %.

6.4.   Pārdošanas cenas un faktori, kas ietekmē iekšzemes cenas

| (122) | Kopienas ražošanas nozares vienības pārdošanas cena laikā no 2001. gada līdz izmeklēšanas periodam nedaudz palielinājās (par mazāk nekā 5 %). Tā sasniedza nepieredzēti augstu līmeni 2002. gadā, bet pēc tam samazinājās un turējās relatīvi stabilā līmenī, nedaudz pārsniedzot 2001. gada līmeni. Kopienas pārdošanas cenu augsto līmeni 2002. gadā skaidro tas, ka tajā pašā periodā palielinājās ražošanas izmaksas un Kopienas ražošanas nozarei to vajadzēja attiecīgi atspoguļot pārdošanas cenā. Pēc tam, daļēji tāpēc, ka samazinājās Kopienas ražošanas nozares ražošanas izmaksas un daļēji tāpēc, ka turpinājās cenu spiediens uz Kopienas tirgu, Kopienas ražošanas pārdošanas cenas atkal samazinājās. |
| --- | --- |

(122)

Kopienas ražošanas nozares vienības pārdošanas cena laikā no 2001. gada līdz izmeklēšanas periodam nedaudz palielinājās (par mazāk nekā 5 %). Tā sasniedza nepieredzēti augstu līmeni 2002. gadā, bet pēc tam samazinājās un turējās relatīvi stabilā līmenī, nedaudz pārsniedzot 2001. gada līmeni. Kopienas pārdošanas cenu augsto līmeni 2002. gadā skaidro tas, ka tajā pašā periodā palielinājās ražošanas izmaksas un Kopienas ražošanas nozarei to vajadzēja attiecīgi atspoguļot pārdošanas cenā. Pēc tam, daļēji tāpēc, ka samazinājās Kopienas ražošanas nozares ražošanas izmaksas un daļēji tāpēc, ka turpinājās cenu spiediens uz Kopienas tirgu, Kopienas ražošanas pārdošanas cenas atkal samazinājās.

6.5.   Krājumi

| (123) | Attiecīgajā periodā krājumi nedaudz samazinājās, t. i., par 1 %, kaut gan tie ievērojami palielinājās 2002.–2003. gadā, bet izmeklēšanas periodā tie atkal samazinājās un sasniedza 2001. gada līmeni. Šo palielinājumu skaidro tas, ka samazinājās pārdošanas apjoms, kā tas skaidrots 124. apsvērumā. Sākot no 2003. gada, krājumi samazinājās ne tikai tāpēc, ka palielinājās pārdošana Kopienas tirgū, bet arī tādēļ, ka palielinājās Kopienas ražošanas nozares eksporta pārdošana. Neņemot vērā šo attīstību, uzskata, ka visā attiecīgajā periodā krājumi turēti ļoti samērīgā līmenī. |
| --- | --- |

(123)

Attiecīgajā periodā krājumi nedaudz samazinājās, t. i., par 1 %, kaut gan tie ievērojami palielinājās 2002.–2003. gadā, bet izmeklēšanas periodā tie atkal samazinājās un sasniedza 2001. gada līmeni. Šo palielinājumu skaidro tas, ka samazinājās pārdošanas apjoms, kā tas skaidrots 124. apsvērumā. Sākot no 2003. gada, krājumi samazinājās ne tikai tāpēc, ka palielinājās pārdošana Kopienas tirgū, bet arī tādēļ, ka palielinājās Kopienas ražošanas nozares eksporta pārdošana. Neņemot vērā šo attīstību, uzskata, ka visā attiecīgajā periodā krājumi turēti ļoti samērīgā līmenī.

6.6.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (124) | Attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozares veiktā līdzīgā ražojuma pārdošana Kopienas tirgū kopumā samazinājās par 4 %. Kopienas patēriņam attiecīgajā periodā palielinoties par 4 %, šāds pārdošanas samazinājums izpaudās kā Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas samazinājums, t. i., 2,6 %. |
| --- | --- |

(124)

Attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozares veiktā līdzīgā ražojuma pārdošana Kopienas tirgū kopumā samazinājās par 4 %. Kopienas patēriņam attiecīgajā periodā palielinoties par 4 %, šāds pārdošanas samazinājums izpaudās kā Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas samazinājums, t. i., 2,6 %.

6.7.   Ieguldījumi

| (125) | Ieguldījumiem bija tendence palielināties un to apjoms attiecīgajā periodā dubultojās. Konstatēja, ka ieguldījumi attiecās uz ražojumu aizstāšanu un uzturēšanu, bet arī uz ražojumu attīstību jaunai pielietošanai. |
| --- | --- |

(125)

Ieguldījumiem bija tendence palielināties un to apjoms attiecīgajā periodā dubultojās. Konstatēja, ka ieguldījumi attiecās uz ražojumu aizstāšanu un uzturēšanu, bet arī uz ražojumu attīstību jaunai pielietošanai.

6.8.   Izaugsme

| (126) | Kopumā jānorāda, ka Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa brīvajā tirgū samazinājās (skatīt 124. apsvērumu), savukārt tirgus kopumā palielinājās par 4 %. Tādējādi Kopienas ražošanas nozare nevarēja piedalīties tirgus izaugsmē. |
| --- | --- |

(126)

Kopumā jānorāda, ka Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa brīvajā tirgū samazinājās (skatīt 124. apsvērumu), savukārt tirgus kopumā palielinājās par 4 %. Tādējādi Kopienas ražošanas nozare nevarēja piedalīties tirgus izaugsmē.

6.9.   Nodarbinātība un algas

| (127) | Nodarbinātība attiecīgajā periodā samazinājās par 7 %. Kopējā alga attiecīgajā periodā samazinājās par 2 %. Turpretī vidējā svērtā alga palielinājās, jo atlaistajiem darbiniekiem vajadzēja izmaksāt atlaišanas pabalstu. Turklāt, lai varētu pilnībā gūt labumu no ieguldījumiem iekārtās, bija jāpieņem darbā kvalificēti darbinieki, kā dēļ palielinājās darbaspēka izmaksas. |
| --- | --- |

(127)

Nodarbinātība attiecīgajā periodā samazinājās par 7 %. Kopējā alga attiecīgajā periodā samazinājās par 2 %. Turpretī vidējā svērtā alga palielinājās, jo atlaistajiem darbiniekiem vajadzēja izmaksāt atlaišanas pabalstu. Turklāt, lai varētu pilnībā gūt labumu no ieguldījumiem iekārtās, bija jāpieņem darbā kvalificēti darbinieki, kā dēļ palielinājās darbaspēka izmaksas.

6.10.   Ražīgums

| (128) | Ražīgums uz vienu darbinieku, ko nosaka kā saražoto uz vienu darbinieku, attiecīgajā periodā palielinājās par 12 %. Šis ražīguma uzlabojums atspoguļo ieguldījumu līmeni, kas veikts iekārtās, kā arī darbinieku skaita samazināšanos. |
| --- | --- |

(128)

Ražīgums uz vienu darbinieku, ko nosaka kā saražoto uz vienu darbinieku, attiecīgajā periodā palielinājās par 12 %. Šis ražīguma uzlabojums atspoguļo ieguldījumu līmeni, kas veikts iekārtās, kā arī darbinieku skaita samazināšanos.

6.11.   Naudas plūsma, spēja piesaistīt kapitālu

| (129) | Naudas plūsma attiecīgajā periodā palielinājās par 10 %. |
| --- | --- |

(129)

Naudas plūsma attiecīgajā periodā palielinājās par 10 %.

| (130) | Kopienas ražotājiem nebija grūti piesaistīt kapitālu. Viņi finansēja ražošanu, izmantojot aizdevumus no radniecīgiem uzņēmumiem un bankām. Tika izmantota arī pašfinansēšana. |
| --- | --- |

(130)

Kopienas ražotājiem nebija grūti piesaistīt kapitālu. Viņi finansēja ražošanu, izmantojot aizdevumus no radniecīgiem uzņēmumiem un bankām. Tika izmantota arī pašfinansēšana.

6.12.   Tīro aktīvu ienesīgums

| (131) | Tīro aktīvu ienesīgumu aprēķināja, izsakot Kopienā pārdotā līdzīgā ražojuma tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas procentos no to pamatlīdzekļu tīrās uzskaites vērtības, ko piešķīra Kopienā pārdotajam līdzīgajam ražojumam. Attīstības tendence līdzinājās rentabilitātes attīstībai (skatīt 132. apsvērumu). |
| --- | --- |

(131)

Tīro aktīvu ienesīgumu aprēķināja, izsakot Kopienā pārdotā līdzīgā ražojuma tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas procentos no to pamatlīdzekļu tīrās uzskaites vērtības, ko piešķīra Kopienā pārdotajam līdzīgajam ražojumam. Attīstības tendence līdzinājās rentabilitātes attīstībai (skatīt 132. apsvērumu).

6.13.   Rentabilitāte

| (132) | Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte, izteikta procentos no tīrās pārdošanas, norādīja uz strauju kritumu laikā no 2001. līdz 2003. gadam, un šajā laikā jau tāpat zemā peļņas norma samazinājās gandrīz divas reizes. Tomēr pēc tam rentabilitāte uzlabojās un sasniedza 2001. gada līmeni. Izmeklēšanas periodā Kopienas ražošanas nozares gūtā peļņa bija nedaudz vairāk par pusi no 2001. gadā panāktā līmeņa. Cenu pieaugums 2002. gadā nevarēja atsvērt ne ražošanas izmaksu kāpumu, ne zaudējumus, ko radīja samazinātais pārdošanas apjoms. Rādītāji vēl pazeminājās 2003. gadā, jo cenas kritās, bet pārdošanas apjoms samazinājās vēl vairāk. Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte 2004. gadā un izmeklēšanas periodā uzlabojās, jo nozīmīgi palielinājās pārdošanas apjoms, bet cenas saglabājās stabilas. |
| --- | --- |

(132)

Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte, izteikta procentos no tīrās pārdošanas, norādīja uz strauju kritumu laikā no 2001. līdz 2003. gadam, un šajā laikā jau tāpat zemā peļņas norma samazinājās gandrīz divas reizes. Tomēr pēc tam rentabilitāte uzlabojās un sasniedza 2001. gada līmeni. Izmeklēšanas periodā Kopienas ražošanas nozares gūtā peļņa bija nedaudz vairāk par pusi no 2001. gadā panāktā līmeņa. Cenu pieaugums 2002. gadā nevarēja atsvērt ne ražošanas izmaksu kāpumu, ne zaudējumus, ko radīja samazinātais pārdošanas apjoms. Rādītāji vēl pazeminājās 2003. gadā, jo cenas kritās, bet pārdošanas apjoms samazinājās vēl vairāk. Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte 2004. gadā un izmeklēšanas periodā uzlabojās, jo nozīmīgi palielinājās pārdošanas apjoms, bet cenas saglabājās stabilas.

6.14.   Dempinga starpības lielums

| (133) | Attiecībā uz faktiskās dempinga starpības apjoma ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari, nevarēja izdarīt nekādus nozīmīgus secinājumu, ņemot vērā ĶTR zemo importa līmeni. |
| --- | --- |

(133)

Attiecībā uz faktiskās dempinga starpības apjoma ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari, nevarēja izdarīt nekādus nozīmīgus secinājumu, ņemot vērā ĶTR zemo importa līmeni.

6.15.   Atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām

| (134) | Kaut gan pārbaudītie rādītāji liecina, ka situācija Kopienas ražošanas nozarē uzlabojās pēc tam, kad 2000. gadā tika ieviesti antidempinga pasākumi, dažas pazīmes liecina par negatīvām tendencēm attiecībā uz atsevišķiem rādītājiem, norādot uz Kopienas ražošanas nozares nestabilo un viegli ietekmējamo stāvokli. |
| --- | --- |

(134)

Kaut gan pārbaudītie rādītāji liecina, ka situācija Kopienas ražošanas nozarē uzlabojās pēc tam, kad 2000. gadā tika ieviesti antidempinga pasākumi, dažas pazīmes liecina par negatīvām tendencēm attiecībā uz atsevišķiem rādītājiem, norādot uz Kopienas ražošanas nozares nestabilo un viegli ietekmējamo stāvokli.

6.16.   Secinājums

| (135) | Laikā starp 2001. gadu un izmeklēšanas periodu pozitīvi attīstījās šādi rādītāji: Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas, jaudas izmantošana un ražošanas apjoms, savukārt krājumi perioda beigās nedaudz samazinājās. Ražošana ievērojami palielinājās. Pozitīvas tendences bija vērojamas attiecībā uz ieguldījumiem un naudas plūsmu. |
| --- | --- |

(135)

Laikā starp 2001. gadu un izmeklēšanas periodu pozitīvi attīstījās šādi rādītāji: Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas, jaudas izmantošana un ražošanas apjoms, savukārt krājumi perioda beigās nedaudz samazinājās. Ražošana ievērojami palielinājās. Pozitīvas tendences bija vērojamas attiecībā uz ieguldījumiem un naudas plūsmu.

| (136) | Savukārt negatīvi attīstījās šādi rādītāji: pārdošanas apjoms, ražošanas izmaksas uz vienu tonnu un vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku palielinājās, bet nodarbinātība samazinājās. Pasliktinājās arī rentabilitāte un tīro aktīvu ienesīgums. |
| --- | --- |

(136)

Savukārt negatīvi attīstījās šādi rādītāji: pārdošanas apjoms, ražošanas izmaksas uz vienu tonnu un vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku palielinājās, bet nodarbinātība samazinājās. Pasliktinājās arī rentabilitāte un tīro aktīvu ienesīgums.

| (137) | Kopumā Kopienas ražošanas nozares situācija nav viendabīga, jo daži rādītāji liecina par pozitīvu attīstību, bet citi – par negatīvu. Ja salīdzina šīs tendences ar tendencēm, kas raksturotas Regulā (EK) Nr. 1100/2000, ir skaidrs, ka antidempinga pasākumu ieviešana 2000. gadā deva iespēju Kopienas ražošanas nozarei nostabilizēt situāciju, bet ne pilnībā atgūties no nodarītā kaitējuma. Kaut gan Kopienas ražošanas nozare pēc pozitīvās attīstības sāka ieguldīt jaunās iekārtās, kas paredzētas jaunai pielietošanai, jāuzsver, ka, darbojoties tirgū, kas ir ļoti jutīgs pret cenu izmaiņām, Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa un rentabilitāte samazinājās. |
| --- | --- |

(137)

Kopumā Kopienas ražošanas nozares situācija nav viendabīga, jo daži rādītāji liecina par pozitīvu attīstību, bet citi – par negatīvu. Ja salīdzina šīs tendences ar tendencēm, kas raksturotas Regulā (EK) Nr. 1100/2000, ir skaidrs, ka antidempinga pasākumu ieviešana 2000. gadā deva iespēju Kopienas ražošanas nozarei nostabilizēt situāciju, bet ne pilnībā atgūties no nodarītā kaitējuma. Kaut gan Kopienas ražošanas nozare pēc pozitīvās attīstības sāka ieguldīt jaunās iekārtās, kas paredzētas jaunai pielietošanai, jāuzsver, ka, darbojoties tirgū, kas ir ļoti jutīgs pret cenu izmaiņām, Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa un rentabilitāte samazinājās.

| (138) | Kopienas ražošanas nozare guva labumu no tā, ka laikā starp 2001. gadu un izmeklēšanas perioda beigām palielinājās tās SiC vienības cena. Sākotnējam palielinājumam vajadzēja kompensēt ražošanas izmaksu palielināšanos, ko radīja pārstrukturēšana un ar efektivitāti saistīti izdevumi. Tomēr pārdošanas cenas pieaugums nevarēja kompensēt ražošanas izmaksu palielināšanos, un peļņas norma tādējādi samazinājās. |
| --- | --- |

(138)

Kopienas ražošanas nozare guva labumu no tā, ka laikā starp 2001. gadu un izmeklēšanas perioda beigām palielinājās tās SiC vienības cena. Sākotnējam palielinājumam vajadzēja kompensēt ražošanas izmaksu palielināšanos, ko radīja pārstrukturēšana un ar efektivitāti saistīti izdevumi. Tomēr pārdošanas cenas pieaugums nevarēja kompensēt ražošanas izmaksu palielināšanos, un peļņas norma tādējādi samazinājās.

| (139) | Kaut gan attiecīgajā periodā Kopienas patēriņš palielinājās par 4 %, Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 2,6 %, t. i., Kopienas ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no patēriņa pieauguma. |
| --- | --- |

(139)

Kaut gan attiecīgajā periodā Kopienas patēriņš palielinājās par 4 %, Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 2,6 %, t. i., Kopienas ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no patēriņa pieauguma.

| (140) | No otras puses Kopienas ražošanas nozares eksporta darbības rezultāti attiecīgajā periodā uzlabojās, jo šajā periodā ievērojami pieauga eksporta pārdošana, t. i., par vairāk nekā 25 %. Šī attīstība rāda, ka Kopienas ražošanas nozare ražo konkurētspējīgu ražojumu, kas ir veiksmīgs trešo valstu tirgos, kaut gan konkurē ar citu importu. |
| --- | --- |

(140)

No otras puses Kopienas ražošanas nozares eksporta darbības rezultāti attiecīgajā periodā uzlabojās, jo šajā periodā ievērojami pieauga eksporta pārdošana, t. i., par vairāk nekā 25 %. Šī attīstība rāda, ka Kopienas ražošanas nozare ražo konkurētspējīgu ražojumu, kas ir veiksmīgs trešo valstu tirgos, kaut gan konkurē ar citu importu.

| (141) | Salīdzinot Kopienas ražošanas nozares situāciju attiecīgā perioda sākumā un beigās, var konstatēt, ka vairāki kaitējuma rādītāji, piemēram, jauda un jaudas izmantošana, krājumi un tirgus daļa, ir vienādā līmenī. Citi rādītāji, piemēram, pārdošanas apjoms, ražošanas izmaksas, rentabilitāte, ieguldījumu ienesīgums un nodarbinātība, nepārprotami liecina par negatīvām tendencēm, kaut gan tikai daži rādītāji, piemēram, vienības pārdošanas cena, ražīgums, ieguldījumi un naudas plūsma, liecina par pozitīvām tendencēm. Tādēļ var secināt, ka, kaut gan Kopienas ražošanas nozares situācija attiecīgajā periodā nostabilizējās, tomēr salīdzinājumā ar iepriekšējo periodu, kas bija pirms pasākumu ieviešanas 2000. gadā, tā tomēr nav stabila. Īpaši izteikti negatīvā tendence attiecībā uz ražīgumu, kas izmeklēšanas periodā nesasniedza pieņemamu līmeni, kā arī Kopienas ražošanas nozares samazinātā tirgus daļa norāda, ka Kopienas ražošanas nozare nevarēja pilnībā atgūties no kaitējošās dempinga radītās ietekmes. |
| --- | --- |

(141)

Salīdzinot Kopienas ražošanas nozares situāciju attiecīgā perioda sākumā un beigās, var konstatēt, ka vairāki kaitējuma rādītāji, piemēram, jauda un jaudas izmantošana, krājumi un tirgus daļa, ir vienādā līmenī. Citi rādītāji, piemēram, pārdošanas apjoms, ražošanas izmaksas, rentabilitāte, ieguldījumu ienesīgums un nodarbinātība, nepārprotami liecina par negatīvām tendencēm, kaut gan tikai daži rādītāji, piemēram, vienības pārdošanas cena, ražīgums, ieguldījumi un naudas plūsma, liecina par pozitīvām tendencēm. Tādēļ var secināt, ka, kaut gan Kopienas ražošanas nozares situācija attiecīgajā periodā nostabilizējās, tomēr salīdzinājumā ar iepriekšējo periodu, kas bija pirms pasākumu ieviešanas 2000. gadā, tā tomēr nav stabila. Īpaši izteikti negatīvā tendence attiecībā uz ražīgumu, kas izmeklēšanas periodā nesasniedza pieņemamu līmeni, kā arī Kopienas ražošanas nozares samazinātā tirgus daļa norāda, ka Kopienas ražošanas nozare nevarēja pilnībā atgūties no kaitējošās dempinga radītās ietekmes.

7.   KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

| (142) | Kā paskaidrots 56. un 57. apsvērumā, ĶTR ražotājiem eksportētājiem ir potenciāls, lai būtiski palielinātu eksporta apjomu Kopienā, novirzot pašreizējos eksporta apjomus uz trešām valstīm uz pievilcīgāko Kopienas tirgu un/vai izmantojot ievērojamo neizmantoto jaudu. Patiešām, var izmantot ievērojamu jaudu, kas sasniedz pat 200 000 tonnu jeb veido gandrīz 100 % no Kopienas patēriņa. Tādēļ pastāv iespējamība, ka ievērojami Ķīnas SiC daudzumi iespiedīsies Kopienas tirgū, lai atgūtu zaudēto tirgus daļu un to palielinātu nākotnē, ja pasākumi tiktu atcelti. |
| --- | --- |

(142)

Kā paskaidrots 56. un 57. apsvērumā, ĶTR ražotājiem eksportētājiem ir potenciāls, lai būtiski palielinātu eksporta apjomu Kopienā, novirzot pašreizējos eksporta apjomus uz trešām valstīm uz pievilcīgāko Kopienas tirgu un/vai izmantojot ievērojamo neizmantoto jaudu. Patiešām, var izmantot ievērojamu jaudu, kas sasniedz pat 200 000 tonnu jeb veido gandrīz 100 % no Kopienas patēriņa. Tādēļ pastāv iespējamība, ka ievērojami Ķīnas SiC daudzumi iespiedīsies Kopienas tirgū, lai atgūtu zaudēto tirgus daļu un to palielinātu nākotnē, ja pasākumi tiktu atcelti.

| (143) | Visā attiecīgā perioda laikā Ziemeļamerikas tirgus bija svarīgākais ĶTR interešu objekts. Kaut gan Ziemeļamerikā palicis tikai viens neapstrādātā SiC ražotājs, kura jauda ir 50 000 tonnu, šajā zonā patēriņš sasniedz aptuveni 250 000 tonnu. ĶTR nodrošina 80 % no ASV neapstrādātā silīcija karbīda importa un 57 % no SiC granulu importa, tai seko Brazīlija (12 %), Norvēģija (10 %) un Vācija (6 %). Pat ja ĶTR varētu pārņemt citu trešo valstu importa daļu uz ASV, neizmantotā ĶTR jauda vēl arvien būtu pietiekama, lai pārpludinātu Kopienas tirgu ar SiC par zemu cenu, ja pasākumi tiktu atcelti. Patiešām, ja pasākumi tiktu atcelti, ASV tirgus attīstība, kur nav spēkā antidempinga maksājums, varētu atspoguļoties Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(143)

Visā attiecīgā perioda laikā Ziemeļamerikas tirgus bija svarīgākais ĶTR interešu objekts. Kaut gan Ziemeļamerikā palicis tikai viens neapstrādātā SiC ražotājs, kura jauda ir 50 000 tonnu, šajā zonā patēriņš sasniedz aptuveni 250 000 tonnu. ĶTR nodrošina 80 % no ASV neapstrādātā silīcija karbīda importa un 57 % no SiC granulu importa, tai seko Brazīlija (12 %), Norvēģija (10 %) un Vācija (6 %). Pat ja ĶTR varētu pārņemt citu trešo valstu importa daļu uz ASV, neizmantotā ĶTR jauda vēl arvien būtu pietiekama, lai pārpludinātu Kopienas tirgu ar SiC par zemu cenu, ja pasākumi tiktu atcelti. Patiešām, ja pasākumi tiktu atcelti, ASV tirgus attīstība, kur nav spēkā antidempinga maksājums, varētu atspoguļoties Kopienas tirgū.

| (144) | Tā kā neviens no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem nesadarbojās, tad informācija par iespējamajiem cenu līmeņiem Ķīnā, ja pasākumi tiktu atcelti, pamatojās uz pieejamo informāciju saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Tāpēc izmantoja sūdzībā iekļauto informāciju, importa statistiku un citu par tirgu pieejamo informāciju. Tādējādi, kā minēts 56. apsvērumā, sūdzībā iekļautā informācija lika domāt, ka augstas kvalitātes kategoriju eksporta cenas uz ASV un Japānu ir ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares līdzīgu kategoriju cenām. |
| --- | --- |

(144)

Tā kā neviens no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem nesadarbojās, tad informācija par iespējamajiem cenu līmeņiem Ķīnā, ja pasākumi tiktu atcelti, pamatojās uz pieejamo informāciju saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Tāpēc izmantoja sūdzībā iekļauto informāciju, importa statistiku un citu par tirgu pieejamo informāciju. Tādējādi, kā minēts 56. apsvērumā, sūdzībā iekļautā informācija lika domāt, ka augstas kvalitātes kategoriju eksporta cenas uz ASV un Japānu ir ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares līdzīgu kategoriju cenām.

| (145) | Šo tendenci apliecināja citi informācijas avoti, kas liecina, ka Ķīnas eksporta cenas uz citām trešām valstīm, piemēram, ASV un Dienvidāfriku, ir daudz zemākas nekā eksporta cenas uz Kopienu saskaņā ar Eurostat datiem, t. i., 540 euro par tonnu kristāliskajai kategorijai (vismaz 97 %) un 123 euro par tonnu metalurģiskajai kategorijai. Jāuzsver, ka Ķīnas eksportētāji var ražot un eksportēt visa veida augstas kvalitātes SiC uz EK. Izmeklēšana parādīja, ka uz EK pārdots viens no vērtīgākajiem un izmaksu ietilpīgākajiem SiC par 1 500 euro par tonnu pirms nodokļu nomaksas, kas, ieskaitot ievedmuitu un antidempinga maksājumu, ir 2 400 euro par tonnu. Pat pēdējā minētā cena ir daudz zemāka par Kopienas ražotāju piedāvāto cenu. Vispārinot, Eurostat statistika liecina, ka vēsturiski Ķīnas eksporta cenas uz Kopienu bija ļoti zemas, t. i., aptuveni starp 250 un 500 euro par tonnu. Tādējādi, ja pasākumi beigsies, var sagaidīt, ka Ķīnas SiC atgriezīsies tirgū par ļoti zemu cenu. |
| --- | --- |

(145)

Šo tendenci apliecināja citi informācijas avoti, kas liecina, ka Ķīnas eksporta cenas uz citām trešām valstīm, piemēram, ASV un Dienvidāfriku, ir daudz zemākas nekā eksporta cenas uz Kopienu saskaņā ar Eurostat datiem, t. i., 540 euro par tonnu kristāliskajai kategorijai (vismaz 97 %) un 123 euro par tonnu metalurģiskajai kategorijai. Jāuzsver, ka Ķīnas eksportētāji var ražot un eksportēt visa veida augstas kvalitātes SiC uz EK. Izmeklēšana parādīja, ka uz EK pārdots viens no vērtīgākajiem un izmaksu ietilpīgākajiem SiC par 1 500 euro par tonnu pirms nodokļu nomaksas, kas, ieskaitot ievedmuitu un antidempinga maksājumu, ir 2 400 euro par tonnu. Pat pēdējā minētā cena ir daudz zemāka par Kopienas ražotāju piedāvāto cenu. Vispārinot, Eurostat statistika liecina, ka vēsturiski Ķīnas eksporta cenas uz Kopienu bija ļoti zemas, t. i., aptuveni starp 250 un 500 euro par tonnu. Tādējādi, ja pasākumi beigsies, var sagaidīt, ka Ķīnas SiC atgriezīsies tirgū par ļoti zemu cenu.

| (146) | To var apstiprināt fakts, ka 2006. gadā, pēc tam, kad Ķīnas valsts iestādes ievērojami samazināja maksu par eksporta licencēm, t. i., sākot no 125 līdz 208 euro par tonnu līdz pat 25,8 euro par tonnu, attiecīgā ražojuma eksporta cenas uz trešām valstīm nokritās līdz līmenim, kas ir vēl zemāks par pašreizējo Kopienas ražošanas nozares cenu līmeni. |
| --- | --- |

(146)

To var apstiprināt fakts, ka 2006. gadā, pēc tam, kad Ķīnas valsts iestādes ievērojami samazināja maksu par eksporta licencēm, t. i., sākot no 125 līdz 208 euro par tonnu līdz pat 25,8 euro par tonnu, attiecīgā ražojuma eksporta cenas uz trešām valstīm nokritās līdz līmenim, kas ir vēl zemāks par pašreizējo Kopienas ražošanas nozares cenu līmeni.

| (147) | Bez tam, pastāv iespēja, ka, lai varētu ievērojami palielināt pārdošanu, izmantojot ievērojamo neizmantoto jaudu, un iegūt ievērojamu Kopienas tirgus daļu, Ķīnas ražotājiem eksportētājiem nāksies noteikt arī zemāku cenu nekā importa cenas no trešām valstīm. Tas palielinās cenu spiedienu un ne tikai neļaus Kopienas ražošanas nozarei pilnībā atgūties no tai iepriekš nodarītā kaitējuma, bet arī ievērojami pasliktinās tās jau tāpat nestabilo situāciju. |
| --- | --- |

(147)

Bez tam, pastāv iespēja, ka, lai varētu ievērojami palielināt pārdošanu, izmantojot ievērojamo neizmantoto jaudu, un iegūt ievērojamu Kopienas tirgus daļu, Ķīnas ražotājiem eksportētājiem nāksies noteikt arī zemāku cenu nekā importa cenas no trešām valstīm. Tas palielinās cenu spiedienu un ne tikai neļaus Kopienas ražošanas nozarei pilnībā atgūties no tai iepriekš nodarītā kaitējuma, bet arī ievērojami pasliktinās tās jau tāpat nestabilo situāciju.

| (148) | Iepriekšējos apsvērumos minēto iemeslu dēļ konstatēja, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir iespējams atgūt ievērojamus eksporta daudzumus uz Kopienu par dempinga cenām, kas ir ievērojami zemākas nekā Kopienas cenas, lai atgūtu zaudēto tirgus daļu, ja pasākumiem pret ĶTR ļautu izbeigties. |
| --- | --- |

(148)

Iepriekšējos apsvērumos minēto iemeslu dēļ konstatēja, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir iespējams atgūt ievērojamus eksporta daudzumus uz Kopienu par dempinga cenām, kas ir ievērojami zemākas nekā Kopienas cenas, lai atgūtu zaudēto tirgus daļu, ja pasākumiem pret ĶTR ļautu izbeigties.

| (149) | Tādējādi secināja, ka var atkārtoties kaitējumu radošs dempings, ja ļaus izbeigties pasākumiem pret SiC, kura izcelsme ir ĶTR. |
| --- | --- |

(149)

Tādējādi secināja, ka var atkārtoties kaitējumu radošs dempings, ja ļaus izbeigties pasākumiem pret SiC, kura izcelsme ir ĶTR.

8.   KOPIENAS INTERESES

8.1.   Ievads

| (150) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika veiktas pārbaudes par to, vai pastāvošo antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pret Kopienas interesēm kopumā. Kopienas intereses noteica, izvērtējot visas iesaistītās intereses. |
| --- | --- |

(150)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika veiktas pārbaudes par to, vai pastāvošo antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pret Kopienas interesēm kopumā. Kopienas intereses noteica, izvērtējot visas iesaistītās intereses.

| (151) | Jāatceras, ka iepriekšējā izmeklēšanā uzskatīja, ka pasākumu pagarināšana nav pretrunā ar Kopienas interesēm. Sākotnējās izmeklēšanas laikā pasākumu turpināšanu atbalstīja daudzi no lietotājiem un importētājiem, kuri sadarbojās. |
| --- | --- |

(151)

Jāatceras, ka iepriekšējā izmeklēšanā uzskatīja, ka pasākumu pagarināšana nav pretrunā ar Kopienas interesēm. Sākotnējās izmeklēšanas laikā pasākumu turpināšanu atbalstīja daudzi no lietotājiem un importētājiem, kuri sadarbojās.

| (152) | Pašreizējā procedūrā neviens no tiem lietotājiem, importētājiem vai izejvielu ražotājiem, kuri sadarbojās, neiebilda pret pasākumu turpināšanu pret ĶTR 153., 159., 160. un 171. apsvērumā minēto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(152)

Pašreizējā procedūrā neviens no tiem lietotājiem, importētājiem vai izejvielu ražotājiem, kuri sadarbojās, neiebilda pret pasākumu turpināšanu pret ĶTR 153., 159., 160. un 171. apsvērumā minēto iemeslu dēļ.

8.2.   Kopienas ražošanas nozares intereses

8.2.1.   Pasākumu turpināšanas ietekme

| (153) | Neraugoties uz Kopienas ražošanas nozares daļējo atgūšanos pēc antidempinga pasākumu ieviešanas 2000. gadā, ir skaidrs, ka šie pasākumi vēl nav devuši gaidīto atveseļojošo ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(153)

Neraugoties uz Kopienas ražošanas nozares daļējo atgūšanos pēc antidempinga pasākumu ieviešanas 2000. gadā, ir skaidrs, ka šie pasākumi vēl nav devuši gaidīto atveseļojošo ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari.

| (154) | Ja saglabātu pasākumus pret tāda SiC importu, kura izcelsme ir ĶTR, netiktu pieļauta turpmāka cenu samazināšanās Kopienas tirgū un Kopienas ražošanas nozare varētu panākt samērīgu cenu līmeni un uzlabot savu finansiālo stāvokli. Tas ir galvenokārt tādēļ, ka Kopienas ražošanas nozare ir veikusi nozīmīgus ieguldījumus tādu SiC veidu apstrādes jaudās, kas paredzēti jaunai pielietošanai tādās jomās kā dīzeļmotora daļiņu filtri. Iespējams, ka tādējādi tā nākotnē varēs palielināt pārdošanas cenu un apjomu un atgūt zaudēto tirgus daļu. |
| --- | --- |

(154)

Ja saglabātu pasākumus pret tāda SiC importu, kura izcelsme ir ĶTR, netiktu pieļauta turpmāka cenu samazināšanās Kopienas tirgū un Kopienas ražošanas nozare varētu panākt samērīgu cenu līmeni un uzlabot savu finansiālo stāvokli. Tas ir galvenokārt tādēļ, ka Kopienas ražošanas nozare ir veikusi nozīmīgus ieguldījumus tādu SiC veidu apstrādes jaudās, kas paredzēti jaunai pielietošanai tādās jomās kā dīzeļmotora daļiņu filtri. Iespējams, ka tādējādi tā nākotnē varēs palielināt pārdošanas cenu un apjomu un atgūt zaudēto tirgus daļu.

| (155) | Kopienas ražošanas nozare ir apliecinājusi, ka tā ir strukturāli dzīvotspējīga. To apliecināja uzlaboti eksporta darbības rezultāti un tās centieni veikt pārstrukturēšanu. |
| --- | --- |

(155)

Kopienas ražošanas nozare ir apliecinājusi, ka tā ir strukturāli dzīvotspējīga. To apliecināja uzlaboti eksporta darbības rezultāti un tās centieni veikt pārstrukturēšanu.

| (156) | Iepriekš minēto iemeslu dēļ ir pamats sagaidīt, ka Kopienas ražošanas nozare turpinās gūt labumu no pasākumiem un atveseļosies vēl vairāk, sasniedzot samērīgu peļņas normu. Ņemot vērā šo, secināja, ka tādējādi Kopienas ražošanas nozares interesēs būtu saglabāt pasākumus pret tāda SiC importu, kura izcelsme ir ĶTR. |
| --- | --- |

(156)

Iepriekš minēto iemeslu dēļ ir pamats sagaidīt, ka Kopienas ražošanas nozare turpinās gūt labumu no pasākumiem un atveseļosies vēl vairāk, sasniedzot samērīgu peļņas normu. Ņemot vērā šo, secināja, ka tādējādi Kopienas ražošanas nozares interesēs būtu saglabāt pasākumus pret tāda SiC importu, kura izcelsme ir ĶTR.

8.2.2.   Pasākumu termiņa izbeigšanās ietekme

| (157) | Savukārt, ja pasākumi pret tādu SiC, kura izcelsme ir ĶTR, izbeigtos, var sagaidīt, ka Kopienas tirgū ienāks iespaidīgs Ķīnas SiC imports par dempinga cenām, kas radīs ievērojamu cenu spiedienu Kopienas tirgū. Šādos apstākļos pastāv iespēja, ka Kopienas ražošanas nozarei atkal tiks nodarīts kaitējums, jo palielināsies imports par dempinga cenām, kas izraisīs tirgus daļas samazināšanos un ekonomiskās situācijas pasliktināšanos, kas tagad ir nestabila. Īstenojoties šādam scenārijam, nav izslēgta iespēja, ka Kopienas ražošanas nozares izzudīs. |
| --- | --- |

(157)

Savukārt, ja pasākumi pret tādu SiC, kura izcelsme ir ĶTR, izbeigtos, var sagaidīt, ka Kopienas tirgū ienāks iespaidīgs Ķīnas SiC imports par dempinga cenām, kas radīs ievērojamu cenu spiedienu Kopienas tirgū. Šādos apstākļos pastāv iespēja, ka Kopienas ražošanas nozarei atkal tiks nodarīts kaitējums, jo palielināsies imports par dempinga cenām, kas izraisīs tirgus daļas samazināšanos un ekonomiskās situācijas pasliktināšanos, kas tagad ir nestabila. Īstenojoties šādam scenārijam, nav izslēgta iespēja, ka Kopienas ražošanas nozares izzudīs.

| (158) | Tādējādi secināja, ka Kopienas ražošanas nozares interesēs būtu saglabāt pasākumus pret tāda SiC importu, kura izcelsme ir ĶTR. |
| --- | --- |

(158)

Tādējādi secināja, ka Kopienas ražošanas nozares interesēs būtu saglabāt pasākumus pret tāda SiC importu, kura izcelsme ir ĶTR.

8.3.   Importētāju intereses

| (159) | Kā minēts 13. apsvērumā, trīs izlasē iekļautie Kopienas importētāji, kas nav saistīti ar ražotāju eksportētāju, aizpildīja anketu. Šie importētāji pārstāvēja 98 % no zināmo Kopienas importētāju importa apjoma. Viņi iebilda pret pastāvošo antidempinga pasākumu turpināšanu pret Krieviju un Ukrainu, bet viņiem nebija īpašas nostājas attiecībā uz spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem pret ĶTR. |
| --- | --- |

(159)

Kā minēts 13. apsvērumā, trīs izlasē iekļautie Kopienas importētāji, kas nav saistīti ar ražotāju eksportētāju, aizpildīja anketu. Šie importētāji pārstāvēja 98 % no zināmo Kopienas importētāju importa apjoma. Viņi iebilda pret pastāvošo antidempinga pasākumu turpināšanu pret Krieviju un Ukrainu, bet viņiem nebija īpašas nostājas attiecībā uz spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem pret ĶTR.

| (160) | Jāatceras, ka sākotnējā izmeklēšanā konstatēja, ka, īstenojot pasākumus pret importētājiem, to ietekme nebūtu būtiska. To apstiprināja pašreizējā izmeklēšana. Patiešām, kopš pasākumu ieviešanas netika konstatēts, ka importētāju ekonomiskā situācija būtu ievērojami mainījusies un visticamāk nemainītos, ja pasākumi tiktu saglabāti. Importētāju iesniegtā pārbaudītā informācija arī liecina, ka viņi gūst samērīgu peļņas normu, neraugoties uz spēkā esošo antidempinga maksājumu. |
| --- | --- |

(160)

Jāatceras, ka sākotnējā izmeklēšanā konstatēja, ka, īstenojot pasākumus pret importētājiem, to ietekme nebūtu būtiska. To apstiprināja pašreizējā izmeklēšana. Patiešām, kopš pasākumu ieviešanas netika konstatēts, ka importētāju ekonomiskā situācija būtu ievērojami mainījusies un visticamāk nemainītos, ja pasākumi tiktu saglabāti. Importētāju iesniegtā pārbaudītā informācija arī liecina, ka viņi gūst samērīgu peļņas normu, neraugoties uz spēkā esošo antidempinga maksājumu.

| (161) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, secināja, ka, turpinot piemērot pasākumus pret tāda SiC importu, kura izcelsme ir ĶTR, importētāju stāvoklis netiktu būtiski ietekmēts. |
| --- | --- |

(161)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, secināja, ka, turpinot piemērot pasākumus pret tāda SiC importu, kura izcelsme ir ĶTR, importētāju stāvoklis netiktu būtiski ietekmēts.

8.4.   Lietotāju intereses

| (162) | Kā minēts 14. un 16. apsvērumā, astoņpadsmit Kopienas lietotāji, kas veido aptuveni 30 % no kopējā Kopienas patēriņa, sniedza pamatinformāciju, kas saistīta ar attiecīgā ražojuma iepirkšanu, un izteica vēlmi sadarboties. Visbeidzot septiņi lietotāji sniedza pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem un diviem no tiem tika veiktas pārbaudes uz vietas. Šeit jānorāda, ka vairums lietotāju, kuri sadarbojās, bija apstrādātāji, ne tikai gala lietotāji. Nevienam no lietotājiem, kuri sadarbojās, nebija īpašas nostājas attiecībā uz spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem pret ĶTR. |
| --- | --- |

(162)

Kā minēts 14. un 16. apsvērumā, astoņpadsmit Kopienas lietotāji, kas veido aptuveni 30 % no kopējā Kopienas patēriņa, sniedza pamatinformāciju, kas saistīta ar attiecīgā ražojuma iepirkšanu, un izteica vēlmi sadarboties. Visbeidzot septiņi lietotāji sniedza pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem un diviem no tiem tika veiktas pārbaudes uz vietas. Šeit jānorāda, ka vairums lietotāju, kuri sadarbojās, bija apstrādātāji, ne tikai gala lietotāji. Nevienam no lietotājiem, kuri sadarbojās, nebija īpašas nostājas attiecībā uz spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem pret ĶTR.

| (163) | SiC ir dažādi pielietojuma veidi, un tādēļ ir iesaistītas daudzas rūpniecības nozares, kas to lieto, piemēram, abrazīvai pielietošanai un pulēšanai, arī ugunsizturīgā segmentā kristāliskiem materiāliem. Metalurģijas segmentā SiC izmanto kā sakausējumu. |
| --- | --- |

(163)

SiC ir dažādi pielietojuma veidi, un tādēļ ir iesaistītas daudzas rūpniecības nozares, kas to lieto, piemēram, abrazīvai pielietošanai un pulēšanai, arī ugunsizturīgā segmentā kristāliskiem materiāliem. Metalurģijas segmentā SiC izmanto kā sakausējumu.

| (164) | Veicot pārbaudes par iespējamo ietekmi, ko lietotājiem rada pasākumu ieviešana, sākotnējā izmeklēšanā secināja, ka, ņemot vērā zemo sadarbības līmeni un iesniegtos komentārus, spēkā esošie pasākumi būtiski neietekmē lietotāju uzņēmējdarbību. |
| --- | --- |

(164)

Veicot pārbaudes par iespējamo ietekmi, ko lietotājiem rada pasākumu ieviešana, sākotnējā izmeklēšanā secināja, ka, ņemot vērā zemo sadarbības līmeni un iesniegtos komentārus, spēkā esošie pasākumi būtiski neietekmē lietotāju uzņēmējdarbību.

| (165) | Pašreizējā pārskatīšanas izmeklēšana apstiprināja faktus attiecībā uz SiC, kura izcelsme ir ĶTR. Anketas atbilžu analīze liecināja, ka lietotājiem nav jārēķinās ar izmaksu palielināšanos, ja pasākumi tiktu saglabāti. Tā kā pasākumi nemainīgā līmenī ir spēkā jau kopš 1986. gada, to saglabāšana nemainītu lietotāju pašreizējo situāciju. Jebkurā gadījumā, tā kā pasākumi pret Krieviju un Ukrainu tiks izbeigti, to lietotāju stāvoklis, kuriem ir papildu piegādes avoti, drīzāk uzlabosies. |
| --- | --- |

(165)

Pašreizējā pārskatīšanas izmeklēšana apstiprināja faktus attiecībā uz SiC, kura izcelsme ir ĶTR. Anketas atbilžu analīze liecināja, ka lietotājiem nav jārēķinās ar izmaksu palielināšanos, ja pasākumi tiktu saglabāti. Tā kā pasākumi nemainīgā līmenī ir spēkā jau kopš 1986. gada, to saglabāšana nemainītu lietotāju pašreizējo situāciju. Jebkurā gadījumā, tā kā pasākumi pret Krieviju un Ukrainu tiks izbeigti, to lietotāju stāvoklis, kuriem ir papildu piegādes avoti, drīzāk uzlabosies.

| (166) | Jāatceras arī tas, ka, ieviešot pasākumus pret tāda SiC importu, kura izcelsme ir ĶTR, nav ievērojami mainījusies lietotāju ekonomiskā situācija. |
| --- | --- |

(166)

Jāatceras arī tas, ka, ieviešot pasākumus pret tāda SiC importu, kura izcelsme ir ĶTR, nav ievērojami mainījusies lietotāju ekonomiskā situācija.

| (167) | Dažas ieinteresētās personas uzskatīja, ka, turpinot pasākumus pret tāda SiC importu, kura izcelsme ir ĶTR, palielinātos to gatavo ražojumu imports, kuros izmanto Ķīnas SiC. Tomēr attiecīgajā periodā šāda palielināšanās nebija vērojama, neraugoties uz spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem pret ĶTR. Nebija norāžu par to, ka tuvākajā nākotnē varētu sagaidīt vai paredzēt gatavo ražojumu importa palielināšanos. Tādēļ šis arguments bija jānoraida. |
| --- | --- |

(167)

Dažas ieinteresētās personas uzskatīja, ka, turpinot pasākumus pret tāda SiC importu, kura izcelsme ir ĶTR, palielinātos to gatavo ražojumu imports, kuros izmanto Ķīnas SiC. Tomēr attiecīgajā periodā šāda palielināšanās nebija vērojama, neraugoties uz spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem pret ĶTR. Nebija norāžu par to, ka tuvākajā nākotnē varētu sagaidīt vai paredzēt gatavo ražojumu importa palielināšanos. Tādēļ šis arguments bija jānoraida.

| (168) | Daži lietotāji uzskatīja, ka pasākumu saglabāšana pret visām trim valstīm, uz kurām attiecās pašreizējā izmeklēšana, izraisītu piegādes deficītu. Tomēr šajā ziņā jāatceras, ka patlaban spēkā esošie pasākumi nav izraisījuši piegādes deficītu. Turklāt kopš antidempinga pasākumu pārtraukšanu pret Krieviju un Ukrainu, Kopienā var ienākt jauni piegādes avoti, kam nepiemēro antidempinga maksājumu. Visbeidzot jāatceras, ka antidempinga maksājumu nolūks nav kavēt SiC importa no ĶTR ienākšanu Kopienas tirgū, bet nodrošināt vienlīdzīgus tirdzniecības apstākļus. Šo iemeslu dēļ šis arguments bija jānoraida. |
| --- | --- |

(168)

Daži lietotāji uzskatīja, ka pasākumu saglabāšana pret visām trim valstīm, uz kurām attiecās pašreizējā izmeklēšana, izraisītu piegādes deficītu. Tomēr šajā ziņā jāatceras, ka patlaban spēkā esošie pasākumi nav izraisījuši piegādes deficītu. Turklāt kopš antidempinga pasākumu pārtraukšanu pret Krieviju un Ukrainu, Kopienā var ienākt jauni piegādes avoti, kam nepiemēro antidempinga maksājumu. Visbeidzot jāatceras, ka antidempinga maksājumu nolūks nav kavēt SiC importa no ĶTR ienākšanu Kopienas tirgū, bet nodrošināt vienlīdzīgus tirdzniecības apstākļus. Šo iemeslu dēļ šis arguments bija jānoraida.

| (169) | Pamatojoties uz iepriekš teikto, secināja, ka to pasākumu turpināšana, ko piemēro ĶTR izcelsmes SiC importam, būtiski neietekmētu lietotāju stāvokli. |
| --- | --- |

(169)

Pamatojoties uz iepriekš teikto, secināja, ka to pasākumu turpināšana, ko piemēro ĶTR izcelsmes SiC importam, būtiski neietekmētu lietotāju stāvokli.

8.5.   Iepriekšējo nozaru intereses

| (170) | Komisija saņēma divas atbildes uz anketu no izejvielu piegādātājiem Kopienas ražošanas nozarei. Abi apgalvoja, ka antidempinga pasākumiem būtu diezgan ierobežota ietekme uz viņu uzņēmējdarbību. |
| --- | --- |

(170)

Komisija saņēma divas atbildes uz anketu no izejvielu piegādātājiem Kopienas ražošanas nozarei. Abi apgalvoja, ka antidempinga pasākumiem būtu diezgan ierobežota ietekme uz viņu uzņēmējdarbību.

| (171) | Izmeklēšana apstiprināja šos novērtējumus. Tādēļ secināja, ka nepastāv nepārvarami iemesli, kuru dēļ iepriekšējās nozares iebilstu pret to, ka tiek turpināti pasākumi pret tāda SiC importu, kura izcelsme ir ĶTR. |
| --- | --- |

(171)

Izmeklēšana apstiprināja šos novērtējumus. Tādēļ secināja, ka nepastāv nepārvarami iemesli, kuru dēļ iepriekšējās nozares iebilstu pret to, ka tiek turpināti pasākumi pret tāda SiC importu, kura izcelsme ir ĶTR.

8.6.   Secinājumi par Kopienas interesēm

| (172) | No iepriekš minētā secināja, ka, ja pasākumi beigtos, Kopienas ražošanas nozares stāvoklis pasliktinātos un rezultātā tā varētu pat izzust. |
| --- | --- |

(172)

No iepriekš minētā secināja, ka, ja pasākumi beigtos, Kopienas ražošanas nozares stāvoklis pasliktinātos un rezultātā tā varētu pat izzust.

| (173) | Attiecībā uz SiC importētājiem, lietotājiem un izejvielu ražotājiem konstatēja, ka ieviešot pasākumus tāda SiC importam, kura izcelsme ir ĶTR, netiktu attiecīgi negatīvi ietekmēts to ekonomiskais stāvoklis. |
| --- | --- |

(173)

Attiecībā uz SiC importētājiem, lietotājiem un izejvielu ražotājiem konstatēja, ka ieviešot pasākumus tāda SiC importam, kura izcelsme ir ĶTR, netiktu attiecīgi negatīvi ietekmēts to ekonomiskais stāvoklis.

| (174) | Tādējādi secināja, ka nepastāv nepārvarami iemesli Kopienas interesēs, kuru dēļ tā iebilstu pret to, ka tiek turpināti pasākumi pret tāda SiC importu, kura izcelsme ir ĶTR. |
| --- | --- |

(174)

Tādējādi secināja, ka nepastāv nepārvarami iemesli Kopienas interesēs, kuru dēļ tā iebilstu pret to, ka tiek turpināti pasākumi pret tāda SiC importu, kura izcelsme ir ĶTR.

9.   STARPPOSMA PĀRSKATĪŠANA

| (175) | Ņemot vērā konstatētos faktus attiecībā uz Krieviju un kas izklāstīti 84. un 89. apsvērumā, antidempinga procedūra pret šo valsti tiks pārtraukta un spēkā esošie antidempinga pasākumi tiks atcelti. |
| --- | --- |

(175)

Ņemot vērā konstatētos faktus attiecībā uz Krieviju un kas izklāstīti 84. un 89. apsvērumā, antidempinga procedūra pret šo valsti tiks pārtraukta un spēkā esošie antidempinga pasākumi tiks atcelti.

| (176) | Tātad jāizbeidz arī šīs regulas 7. apsvērumā minētā starpposma pārskatīšana, kurā pārbauda tikai pret Krieviju spēkā esošo pasākumu veidu. |
| --- | --- |

(176)

Tātad jāizbeidz arī šīs regulas 7. apsvērumā minētā starpposma pārskatīšana, kurā pārbauda tikai pret Krieviju spēkā esošo pasākumu veidu.

10.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (177) | Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem tiek saglabāti pastāvošie pasākumi. Tām tika dots laiks pēc šā paziņojuma, lai izteiktu viedokli. Netika saņemti komentāri, kuru dēļ vajadzētu mainīt minētos secinājumus. |
| --- | --- |

(177)

Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem tiek saglabāti pastāvošie pasākumi. Tām tika dots laiks pēc šā paziņojuma, lai izteiktu viedokli. Netika saņemti komentāri, kuru dēļ vajadzētu mainīt minētos secinājumus.

| (178) | No iepriekš teiktā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu nepieciešams saglabāt antidempinga pasākumus, ko piemēro tāda SiC importam, kura izcelsme ir ĶTR. |
| --- | --- |

(178)

No iepriekš teiktā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu nepieciešams saglabāt antidempinga pasākumus, ko piemēro tāda SiC importam, kura izcelsme ir ĶTR.

| (179) | Visbeidzot, kā iepriekš minēts, jāizbeidz procedūras un jāatceļ pasākumi, kas saistīti ar tāda SiC importu, kura izcelsme ir Krievijas Federācijā un Ukrainā, |
| --- | --- |

(179)

Visbeidzot, kā iepriekš minēts, jāizbeidz procedūras un jāatceļ pasākumi, kas saistīti ar tāda SiC importu, kura izcelsme ir Krievijas Federācijā un Ukrainā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo tiek izbeigta antidempinga procedūra, kas attiecas uz tāda silīcija karbīda importu, kura izcelsme ir Krievijas Federācijā un Ukrainā un kas atbilst KN kodam 2849 20 00, un atcelti šīm valstīm saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1100/2000 noteiktie antidempinga pasākumi.

2. pants

Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums attiecībā uz tāda silīcija karbīda importu, kura KN kods ir 2849 20 00 un kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.

Galīgā maksājuma likme, kas piemērojama neto cenai ar piegādi līdz Kopienas robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda:

| Valsts | Maksājuma likme (%) |
| --- | --- |
| Ķīnas Tautas Republika | 52,6 |

Valsts

Maksājuma likme (%)

Ķīnas Tautas Republika

52,6

Tiek piemēroti spēkā esošie noteikumi par muitas nodokļiem.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 21. augustā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

E. TUOMIOJA

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).

1

(2)  OV L 94, 13.4.1994., 21. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1786/97 (OV L 254, 17.9.1997., 6. lpp.).

2

(3)  OV L 209, 2.8.1988., 1. lpp.

3

(4)  OV L 94, 13.4.1994., 32. lpp.

4

(5)  OV L 125, 26.5.2000., 3. lpp., Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 991/2004 (OV L 182, 19.5.2004., 18. lpp.).

5

(6)  OV L 183, 20.5.2004., 88. lpp.

6

(7)  OV L 344, 20.11.2004., 37. lpp.

7

(8)  OV C 3, 7.1.2004., 4. lpp.

8

(9)  OV L 131, 25.5.2005., 18. lpp.

9

(10)  OV C 159, 30.6.2005., 4. lpp.

10

(11)  OV L 168, 21.6.2006., 37. lpp.

11

(12)  OV C 254, 14.10.2004., 3. lpp.

12

(13)  OV C 129, 26.5.2005., 17. lpp.

13

(14)  Ukrainai tika piešķirts tirgus ekonomikas statuss ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.). Jaunais statuss piemērojams tikai attiecībā uz izmeklēšanām, kas uzsāktas pēc 2006. gada 1. janvāra.

14

---

| 25.8.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 232/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 232/21

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1265/2006

(2006. gada 24. augusts),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 25. augustā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 24. augustā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005., 3. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2006. gada 24. augusta Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0707 00 05 | 052 | 95,5 |
| 999 | 95,5 |
| 0709 90 70 | 052 | 74,2 |
| 999 | 74,2 |
| 0805 50 10 | 388 | 70,5 |
| 524 | 55,6 |
| 528 | 57,4 |
| 999 | 61,2 |
| 0806 10 10 | 052 | 92,2 |
| 220 | 89,3 |
| 624 | 139,0 |
| 999 | 106,8 |
| 0808 10 80 | 388 | 88,3 |
| 400 | 92,8 |
| 508 | 82,9 |
| 512 | 86,1 |
| 528 | 78,9 |
| 720 | 82,6 |
| 800 | 140,1 |
| 804 | 96,5 |
| 999 | 93,5 |
| 0808 20 50 | 052 | 123,3 |
| 388 | 94,9 |
| 999 | 109,1 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 127,0 |
| 999 | 127,0 |
| 0809 40 05 | 052 | 39,5 |
| 098 | 47,3 |
| 624 | 149,1 |
| 999 | 78,6 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0707 00 05

052

95,5

999

95,5

0709 90 70

052

74,2

999

74,2

0805 50 10

388

70,5

524

55,6

528

57,4

999

61,2

0806 10 10

052

92,2

220

89,3

624

139,0

999

106,8

0808 10 80

388

88,3

400

92,8

508

82,9

512

86,1

528

78,9

720

82,6

800

140,1

804

96,5

999

93,5

0808 20 50

052

123,3

388

94,9

999

109,1

0809 30 10, 0809 30 90

052

127,0

999

127,0

0809 40 05

052

39,5

098

47,3

624

149,1

999

78,6

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 25.8.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 232/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 232/23

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1266/2006

(2006. gada 24. augusts),

ar ko nosaka eksporta kompensācijas par pienu un piena produktiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienu dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 31. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 1. punktā paredzēts, ka starpību starp minētās regulas 1. pantā uzskaitīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Kopienas tirgū var atlīdzināt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 1. punktā paredzēts, ka starpību starp minētās regulas 1. pantā uzskaitīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Kopienas tirgū var atlīdzināt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Ņemot vērā pašreizējo stāvokli piena un piena produktu tirgū, ir jānosaka eksporta kompensācijas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. pantā paredzētajiem noteikumiem un noteiktiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā pašreizējo stāvokli piena un piena produktu tirgū, ir jānosaka eksporta kompensācijas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. pantā paredzētajiem noteikumiem un noteiktiem kritērijiem.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 3. punkta otrajā daļā paredzēts, ka stāvoklis pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašās prasības var radīt nepieciešamību noteikt dažādu kompensācijas lielumu atkarībā no galamērķa. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 3. punkta otrajā daļā paredzēts, ka stāvoklis pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašās prasības var radīt nepieciešamību noteikt dažādu kompensācijas lielumu atkarībā no galamērķa.

| (4) | Saskaņā ar Saprašanās memorandu starp Eiropas Kopienu un Dominikānas Republiku par sausā piena ievešanas aizsardzību Dominikānas Republikā (2), kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 98/486/EK (3), noteiktam Kopienas piena produktu apjomam, ko eksportē uz Dominikānas Republiku, var piemērot samazinātus muitas nodokļus. Tādēļ par noteiktu procentuālo daļu ir jāsamazina eksporta kompensācijas, kas piešķirtas par produktiem, kurus eksportē atbilstīgi šim režīmam. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Saprašanās memorandu starp Eiropas Kopienu un Dominikānas Republiku par sausā piena ievešanas aizsardzību Dominikānas Republikā (2), kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 98/486/EK (3), noteiktam Kopienas piena produktu apjomam, ko eksportē uz Dominikānas Republiku, var piemērot samazinātus muitas nodokļus. Tādēļ par noteiktu procentuālo daļu ir jāsamazina eksporta kompensācijas, kas piešķirtas par produktiem, kurus eksportē atbilstīgi šim režīmam.

| (5) | Situācija liecina, ka eksporta kompensācijas par dažiem produktiem tiek apgūtas nenozīmīgā apmērā. Eksporta kompensācijas par šādiem produktiem vairs nav jāparedz. |
| --- | --- |

(5)

Situācija liecina, ka eksporta kompensācijas par dažiem produktiem tiek apgūtas nenozīmīgā apmērā. Eksporta kompensācijas par šādiem produktiem vairs nav jāparedz.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Eksporta kompensācijas, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. pantā, piešķir par šīs Regulas pielikumā minētajiem produktiem un daudzumiem saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Komisijas Regulas (EK) Nr. 174/1999 (4) 1. panta 4. punktā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 25. augustā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 24. augustā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 218, 6.8.1998., 46. lpp.

2

(3)  OV L 218, 6.8.1998., 45. lpp.

3

(4)  OV L 20, 27.1.1999., 8. lpp.

4

---

PIELIKUMS

No 2006. gada 25. augusta piemērojamās eksporta kompensācijas par pienu un piena produktiem

| Produkta kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensāciju summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 0401 30 31 9100 | L02 | EUR/100 kg | 13,02 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,61 |
| 0401 30 31 9400 | L02 | EUR/100 kg | 20,34 |
| L20 | EUR/100 kg | 29,07 |
| 0401 30 31 9700 | L02 | EUR/100 kg | 22,45 |
| L20 | EUR/100 kg | 32,06 |
| 0401 30 39 9100 | L02 | EUR/100 kg | 13,02 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,61 |
| 0401 30 39 9400 | L02 | EUR/100 kg | 20,34 |
| L20 | EUR/100 kg | 29,07 |
| 0401 30 39 9700 | L02 | EUR/100 kg | 22,45 |
| L20 | EUR/100 kg | 32,06 |
| 0401 30 91 9100 | L02 | EUR/100 kg | 25,57 |
| L20 | EUR/100 kg | 36,54 |
| 0401 30 99 9100 | L02 | EUR/100 kg | 25,57 |
| L20 | EUR/100 kg | 36,54 |
| 0401 30 99 9500 | L02 | EUR/100 kg | 37,59 |
| L20 | EUR/100 kg | 53,70 |
| 0402 10 11 9000 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 (1) | EUR/100 kg | — |
| 0402 10 19 9000 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 (1) | EUR/100 kg | — |
| 0402 10 99 9000 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 11 9200 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 11 9300 | L02 | EUR/100 kg | 37,83 |
| L20 | EUR/100 kg | 48,54 |
| 0402 21 11 9500 | L02 | EUR/100 kg | 39,47 |
| L20 | EUR/100 kg | 50,67 |
| 0402 21 11 9900 | L02 | EUR/100 kg | 42,06 |
| L20 (1) | EUR/100 kg | 54,00 |
| 0402 21 17 9000 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 19 9300 | L02 | EUR/100 kg | 37,83 |
| L20 | EUR/100 kg | 48,54 |
| 0402 21 19 9500 | L02 | EUR/100 kg | 39,47 |
| L20 | EUR/100 kg | 50,67 |
| 0402 21 19 9900 | L02 | EUR/100 kg | 42,06 |
| L20 (1) | EUR/100 kg | 54,00 |
| 0402 21 91 9100 | L02 | EUR/100 kg | 42,33 |
| L20 | EUR/100 kg | 54,32 |
| 0402 21 91 9200 | L02 | EUR/100 kg | 42,57 |
| L20 (1) | EUR/100 kg | 54,66 |
| 0402 21 91 9350 | L02 | EUR/100 kg | 43,03 |
| L20 | EUR/100 kg | 55,21 |
| 0402 21 99 9100 | L02 | EUR/100 kg | 42,33 |
| L20 | EUR/100 kg | 54,32 |
| 0402 21 99 9200 | L02 | EUR/100 kg | 42,57 |
| L20 (1) | EUR/100 kg | 54,66 |
| 0402 21 99 9300 | L02 | EUR/100 kg | 43,03 |
| L20 | EUR/100 kg | 55,21 |
| 0402 21 99 9400 | L02 | EUR/100 kg | 45,39 |
| L20 | EUR/100 kg | 58,28 |
| 0402 21 99 9500 | L02 | EUR/100 kg | 46,22 |
| L20 | EUR/100 kg | 59,34 |
| 0402 21 99 9600 | L02 | EUR/100 kg | 49,50 |
| L20 | EUR/100 kg | 63,53 |
| 0402 21 99 9700 | L02 | EUR/100 kg | 51,32 |
| L20 | EUR/100 kg | 65,91 |
| 0402 29 15 9200 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 29 15 9300 | L02 | EUR/100 kg | 37,83 |
| L20 | EUR/100 kg | 48,54 |
| 0402 29 15 9500 | L02 | EUR/100 kg | 39,47 |
| L20 | EUR/100 kg | 50,67 |
| 0402 29 19 9300 | L02 | EUR/100 kg | 37,83 |
| L20 | EUR/100 kg | 48,54 |
| 0402 29 19 9500 | L02 | EUR/100 kg | 39,47 |
| L20 | EUR/100 kg | 50,67 |
| 0402 29 19 9900 | L02 | EUR/100 kg | 42,06 |
| L20 | EUR/100 kg | 54,00 |
| 0402 29 99 9100 | L02 | EUR/100 kg | 42,33 |
| L20 | EUR/100 kg | 54,32 |
| 0402 29 99 9500 | L02 | EUR/100 kg | 45,39 |
| L20 | EUR/100 kg | 58,28 |
| 0402 91 11 9370 | L02 | EUR/100 kg | 4,13 |
| L20 | EUR/100 kg | 5,90 |
| 0402 91 19 9370 | L02 | EUR/100 kg | 4,13 |
| L20 | EUR/100 kg | 5,90 |
| 0402 91 31 9300 | L02 | EUR/100 kg | 4,88 |
| L20 | EUR/100 kg | 6,97 |
| 0402 91 39 9300 | L02 | EUR/100 kg | 4,88 |
| L20 | EUR/100 kg | 6,97 |
| 0402 91 99 9000 | L02 | EUR/100 kg | 15,71 |
| L20 | EUR/100 kg | 22,46 |
| 0402 99 11 9350 | L02 | EUR/100 kg | 10,55 |
| L20 | EUR/100 kg | 15,08 |
| 0402 99 19 9350 | L02 | EUR/100 kg | 10,55 |
| L20 | EUR/100 kg | 15,08 |
| 0402 99 31 9300 | L02 | EUR/100 kg | 9,40 |
| L20 | EUR/100 kg | 13,44 |
| 0403 90 11 9000 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0403 90 13 9200 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0403 90 13 9300 | L02 | EUR/100 kg | 37,48 |
| L20 | EUR/100 kg | 48,11 |
| 0403 90 13 9500 | L02 | EUR/100 kg | 39,13 |
| L20 | EUR/100 kg | 50,22 |
| 0403 90 13 9900 | L02 | EUR/100 kg | 41,70 |
| L20 | EUR/100 kg | 53,51 |
| 0403 90 33 9400 | L02 | EUR/100 kg | 37,48 |
| L20 | EUR/100 kg | 48,11 |
| 0403 90 59 9310 | L02 | EUR/100 kg | 13,02 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,61 |
| 0403 90 59 9340 | L02 | EUR/100 kg | 19,06 |
| L20 | EUR/100 kg | 27,22 |
| 0403 90 59 9370 | L02 | EUR/100 kg | 19,06 |
| L20 | EUR/100 kg | 27,22 |
| 0404 90 21 9120 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 21 9160 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 23 9120 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 23 9130 | L02 | EUR/100 kg | 37,83 |
| L20 | EUR/100 kg | 48,54 |
| 0404 90 23 9140 | L02 | EUR/100 kg | 39,47 |
| L20 | EUR/100 kg | 50,67 |
| 0404 90 23 9150 | L02 | EUR/100 kg | 42,06 |
| L20 | EUR/100 kg | 54,00 |
| 0404 90 81 9100 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 83 9110 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 83 9130 | L02 | EUR/100 kg | 37,83 |
| L20 | EUR/100 kg | 48,54 |
| 0404 90 83 9150 | L02 | EUR/100 kg | 39,47 |
| L20 | EUR/100 kg | 50,67 |
| 0404 90 83 9170 | L02 | EUR/100 kg | 42,06 |
| L20 | EUR/100 kg | 54,00 |
| 0405 10 11 9500 | L02 | EUR/100 kg | 72,00 |
| L20 | EUR/100 kg | 97,08 |
| 0405 10 11 9700 | L02 | EUR/100 kg | 73,79 |
| L20 | EUR/100 kg | 99,50 |
| 0405 10 19 9500 | L02 | EUR/100 kg | 72,00 |
| L20 | EUR/100 kg | 97,08 |
| 0405 10 19 9700 | L02 | EUR/100 kg | 73,79 |
| L20 | EUR/100 kg | 99,50 |
| 0405 10 30 9100 | L02 | EUR/100 kg | 72,00 |
| L20 | EUR/100 kg | 97,08 |
| 0405 10 30 9300 | L02 | EUR/100 kg | 73,79 |
| L20 | EUR/100 kg | 99,50 |
| 0405 10 30 9700 | L02 | EUR/100 kg | 73,79 |
| L20 | EUR/100 kg | 99,50 |
| 0405 10 50 9500 | L02 | EUR/100 kg | 72,00 |
| L20 | EUR/100 kg | 97,08 |
| 0405 10 50 9700 | L02 | EUR/100 kg | 73,79 |
| L20 | EUR/100 kg | 99,50 |
| 0405 10 90 9000 | L02 | EUR/100 kg | 76,50 |
| L20 | EUR/100 kg | 103,15 |
| 0405 20 90 9500 | L02 | EUR/100 kg | 67,51 |
| L20 | EUR/100 kg | 91,01 |
| 0405 20 90 9700 | L02 | EUR/100 kg | 70,20 |
| L20 | EUR/100 kg | 94,64 |
| 0405 90 10 9000 | L02 | EUR/100 kg | 92,11 |
| L20 | EUR/100 kg | 124,18 |
| 0405 90 90 9000 | L02 | EUR/100 kg | 73,66 |
| L20 | EUR/100 kg | 99,32 |
| 0406 10 20 9640 | L04 | EUR/100 kg | 26,72 |
| L40 | EUR/100 kg | 33,40 |
| 0406 10 20 9650 | L04 | EUR/100 kg | 22,27 |
| L40 | EUR/100 kg | 27,84 |
| 0406 10 20 9830 | L04 | EUR/100 kg | 8,27 |
| L40 | EUR/100 kg | 10,32 |
| 0406 10 20 9850 | L04 | EUR/100 kg | 10,01 |
| L40 | EUR/100 kg | 12,52 |
| 0406 20 90 9913 | L04 | EUR/100 kg | 19,83 |
| L40 | EUR/100 kg | 24,78 |
| 0406 20 90 9915 | L04 | EUR/100 kg | 26,92 |
| L40 | EUR/100 kg | 33,65 |
| 0406 20 90 9917 | L04 | EUR/100 kg | 28,62 |
| L40 | EUR/100 kg | 35,76 |
| 0406 20 90 9919 | L04 | EUR/100 kg | 31,96 |
| L40 | EUR/100 kg | 39,96 |
| 0406 30 31 9730 | L04 | EUR/100 kg | 3,56 |
| L40 | EUR/100 kg | 8,36 |
| 0406 30 31 9930 | L04 | EUR/100 kg | 3,56 |
| L40 | EUR/100 kg | 8,36 |
| 0406 30 31 9950 | L04 | EUR/100 kg | 5,18 |
| L40 | EUR/100 kg | 12,16 |
| 0406 30 39 9500 | L04 | EUR/100 kg | 3,56 |
| L40 | EUR/100 kg | 8,36 |
| 0406 30 39 9700 | L04 | EUR/100 kg | 5,18 |
| L40 | EUR/100 kg | 12,16 |
| 0406 30 39 9930 | L04 | EUR/100 kg | 5,18 |
| L40 | EUR/100 kg | 12,16 |
| 0406 30 39 9950 | L04 | EUR/100 kg | 5,87 |
| L40 | EUR/100 kg | 13,75 |
| 0406 40 50 9000 | L04 | EUR/100 kg | 31,42 |
| L40 | EUR/100 kg | 39,26 |
| 0406 40 90 9000 | L04 | EUR/100 kg | 32,27 |
| L40 | EUR/100 kg | 40,33 |
| 0406 90 13 9000 | L04 | EUR/100 kg | 35,76 |
| L40 | EUR/100 kg | 51,19 |
| 0406 90 15 9100 | L04 | EUR/100 kg | 36,97 |
| L40 | EUR/100 kg | 52,90 |
| 0406 90 17 9100 | L04 | EUR/100 kg | 36,97 |
| L40 | EUR/100 kg | 52,90 |
| 0406 90 21 9900 | L04 | EUR/100 kg | 35,93 |
| L40 | EUR/100 kg | 51,30 |
| 0406 90 23 9900 | L04 | EUR/100 kg | 32,21 |
| L40 | EUR/100 kg | 46,31 |
| 0406 90 25 9900 | L04 | EUR/100 kg | 31,59 |
| L40 | EUR/100 kg | 45,22 |
| 0406 90 27 9900 | L04 | EUR/100 kg | 28,60 |
| L40 | EUR/100 kg | 40,96 |
| 0406 90 31 9119 | L04 | EUR/100 kg | 26,45 |
| L40 | EUR/100 kg | 37,91 |
| 0406 90 33 9119 | L04 | EUR/100 kg | 26,45 |
| L40 | EUR/100 kg | 37,91 |
| 0406 90 35 9190 | L04 | EUR/100 kg | 37,66 |
| L40 | EUR/100 kg | 54,17 |
| 0406 90 35 9990 | L04 | EUR/100 kg | 37,66 |
| L40 | EUR/100 kg | 54,17 |
| 0406 90 37 9000 | L04 | EUR/100 kg | 35,76 |
| L40 | EUR/100 kg | 51,19 |
| 0406 90 61 9000 | L04 | EUR/100 kg | 40,71 |
| L40 | EUR/100 kg | 58,91 |
| 0406 90 63 9100 | L04 | EUR/100 kg | 40,11 |
| L40 | EUR/100 kg | 57,85 |
| 0406 90 63 9900 | L04 | EUR/100 kg | 38,55 |
| L40 | EUR/100 kg | 55,87 |
| 0406 90 69 9910 | L04 | EUR/100 kg | 39,12 |
| L40 | EUR/100 kg | 56,69 |
| 0406 90 73 9900 | L04 | EUR/100 kg | 32,91 |
| L40 | EUR/100 kg | 47,15 |
| 0406 90 75 9900 | L04 | EUR/100 kg | 33,57 |
| L40 | EUR/100 kg | 48,27 |
| 0406 90 76 9300 | L04 | EUR/100 kg | 29,81 |
| L40 | EUR/100 kg | 42,66 |
| 0406 90 76 9400 | L04 | EUR/100 kg | 33,38 |
| L40 | EUR/100 kg | 47,78 |
| 0406 90 76 9500 | L04 | EUR/100 kg | 30,91 |
| L40 | EUR/100 kg | 43,87 |
| 0406 90 78 9100 | L04 | EUR/100 kg | 32,69 |
| L40 | EUR/100 kg | 47,76 |
| 0406 90 78 9300 | L04 | EUR/100 kg | 32,38 |
| L40 | EUR/100 kg | 46,25 |
| 0406 90 79 9900 | L04 | EUR/100 kg | 26,74 |
| L40 | EUR/100 kg | 38,44 |
| 0406 90 81 9900 | L04 | EUR/100 kg | 33,38 |
| L40 | EUR/100 kg | 47,78 |
| 0406 90 85 9930 | L04 | EUR/100 kg | 36,59 |
| L40 | EUR/100 kg | 52,67 |
| 0406 90 85 9970 | L04 | EUR/100 kg | 33,57 |
| L40 | EUR/100 kg | 48,27 |
| 0406 90 86 9200 | L04 | EUR/100 kg | 32,45 |
| L40 | EUR/100 kg | 48,11 |
| 0406 90 86 9400 | L04 | EUR/100 kg | 34,77 |
| L40 | EUR/100 kg | 50,84 |
| 0406 90 86 9900 | L04 | EUR/100 kg | 36,59 |
| L40 | EUR/100 kg | 52,67 |
| 0406 90 87 9300 | L04 | EUR/100 kg | 30,22 |
| L40 | EUR/100 kg | 44,65 |
| 0406 90 87 9400 | L04 | EUR/100 kg | 30,85 |
| L40 | EUR/100 kg | 45,09 |
| 0406 90 87 9951 | L04 | EUR/100 kg | 32,78 |
| L40 | EUR/100 kg | 46,93 |
| 0406 90 87 9971 | L04 | EUR/100 kg | 32,78 |
| L40 | EUR/100 kg | 46,93 |
| 0406 90 87 9973 | L04 | EUR/100 kg | 32,19 |
| L40 | EUR/100 kg | 46,08 |
| 0406 90 87 9974 | L04 | EUR/100 kg | 34,48 |
| L40 | EUR/100 kg | 49,14 |
| 0406 90 87 9975 | L04 | EUR/100 kg | 34,19 |
| L40 | EUR/100 kg | 48,31 |
| 0406 90 87 9979 | L04 | EUR/100 kg | 32,21 |
| L40 | EUR/100 kg | 46,31 |
| 0406 90 88 9300 | L04 | EUR/100 kg | 26,69 |
| L40 | EUR/100 kg | 39,30 |
| 0406 90 88 9500 | L04 | EUR/100 kg | 27,52 |
| L40 | EUR/100 kg | 39,32 |
| Galamērķi ir noteikti šādi:







  L02 | : | Andora un Gibraltāra. |
| L20 | : | Visi galamērķi, izņemot L02, Seūtu, Meliļu, Svēto Krēslu (Vatikāna Pilsētvalsts), Amerikas Savienotās Valstis, Bulgāriju, Rumāniju un Kipras Republikas apgabalus, kurus faktiski nekontrolē Kipras Republikas valdība. |
| L04 | : | Albānija, Bosnija un Hercegovina, Kosova, Serbija, Melnkalne un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika. |
| L40 | : | Visi galamērķi, izņemot L02, L04, Seūtu, Meliļu Islandi, Lihtenšteinu, Norvēģiju, Šveici, Svēto Krēslu (Vatikāna Pilsētvalsts), Amerikas Savienotās Valstis, Bulgāriju, Rumāniju, Horvātiju, Turciju, Austrāliju, Kanādu, Jaunzēlandi un Kipras Republikas apgabalus, kurus faktiski nekontrolē Kipras Republikas valdība. |

Produkta kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensāciju summa

0401 30 31 9100

L02

EUR/100 kg

13,02

L20

EUR/100 kg

18,61

0401 30 31 9400

L02

EUR/100 kg

20,34

L20

EUR/100 kg

29,07

0401 30 31 9700

L02

EUR/100 kg

22,45

L20

EUR/100 kg

32,06

0401 30 39 9100

L02

EUR/100 kg

13,02

L20

EUR/100 kg

18,61

0401 30 39 9400

L02

EUR/100 kg

20,34

L20

EUR/100 kg

29,07

0401 30 39 9700

L02

EUR/100 kg

22,45

L20

EUR/100 kg

32,06

0401 30 91 9100

L02

EUR/100 kg

25,57

L20

EUR/100 kg

36,54

0401 30 99 9100

L02

EUR/100 kg

25,57

L20

EUR/100 kg

36,54

0401 30 99 9500

L02

EUR/100 kg

37,59

L20

EUR/100 kg

53,70

0402 10 11 9000

L02

EUR/100 kg

—

L20 (1)

EUR/100 kg

—

0402 10 19 9000

L02

EUR/100 kg

—

L20 (1)

EUR/100 kg

—

0402 10 99 9000

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 11 9200

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 11 9300

L02

EUR/100 kg

37,83

L20

EUR/100 kg

48,54

0402 21 11 9500

L02

EUR/100 kg

39,47

L20

EUR/100 kg

50,67

0402 21 11 9900

L02

EUR/100 kg

42,06

L20 (1)

EUR/100 kg

54,00

0402 21 17 9000

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 19 9300

L02

EUR/100 kg

37,83

L20

EUR/100 kg

48,54

0402 21 19 9500

L02

EUR/100 kg

39,47

L20

EUR/100 kg

50,67

0402 21 19 9900

L02

EUR/100 kg

42,06

L20 (1)

EUR/100 kg

54,00

0402 21 91 9100

L02

EUR/100 kg

42,33

L20

EUR/100 kg

54,32

0402 21 91 9200

L02

EUR/100 kg

42,57

L20 (1)

EUR/100 kg

54,66

0402 21 91 9350

L02

EUR/100 kg

43,03

L20

EUR/100 kg

55,21

0402 21 99 9100

L02

EUR/100 kg

42,33

L20

EUR/100 kg

54,32

0402 21 99 9200

L02

EUR/100 kg

42,57

L20 (1)

EUR/100 kg

54,66

0402 21 99 9300

L02

EUR/100 kg

43,03

L20

EUR/100 kg

55,21

0402 21 99 9400

L02

EUR/100 kg

45,39

L20

EUR/100 kg

58,28

0402 21 99 9500

L02

EUR/100 kg

46,22

L20

EUR/100 kg

59,34

0402 21 99 9600

L02

EUR/100 kg

49,50

L20

EUR/100 kg

63,53

0402 21 99 9700

L02

EUR/100 kg

51,32

L20

EUR/100 kg

65,91

0402 29 15 9200

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0402 29 15 9300

L02

EUR/100 kg

37,83

L20

EUR/100 kg

48,54

0402 29 15 9500

L02

EUR/100 kg

39,47

L20

EUR/100 kg

50,67

0402 29 19 9300

L02

EUR/100 kg

37,83

L20

EUR/100 kg

48,54

0402 29 19 9500

L02

EUR/100 kg

39,47

L20

EUR/100 kg

50,67

0402 29 19 9900

L02

EUR/100 kg

42,06

L20

EUR/100 kg

54,00

0402 29 99 9100

L02

EUR/100 kg

42,33

L20

EUR/100 kg

54,32

0402 29 99 9500

L02

EUR/100 kg

45,39

L20

EUR/100 kg

58,28

0402 91 11 9370

L02

EUR/100 kg

4,13

L20

EUR/100 kg

5,90

0402 91 19 9370

L02

EUR/100 kg

4,13

L20

EUR/100 kg

5,90

0402 91 31 9300

L02

EUR/100 kg

4,88

L20

EUR/100 kg

6,97

0402 91 39 9300

L02

EUR/100 kg

4,88

L20

EUR/100 kg

6,97

0402 91 99 9000

L02

EUR/100 kg

15,71

L20

EUR/100 kg

22,46

0402 99 11 9350

L02

EUR/100 kg

10,55

L20

EUR/100 kg

15,08

0402 99 19 9350

L02

EUR/100 kg

10,55

L20

EUR/100 kg

15,08

0402 99 31 9300

L02

EUR/100 kg

9,40

L20

EUR/100 kg

13,44

0403 90 11 9000

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0403 90 13 9200

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0403 90 13 9300

L02

EUR/100 kg

37,48

L20

EUR/100 kg

48,11

0403 90 13 9500

L02

EUR/100 kg

39,13

L20

EUR/100 kg

50,22

0403 90 13 9900

L02

EUR/100 kg

41,70

L20

EUR/100 kg

53,51

0403 90 33 9400

L02

EUR/100 kg

37,48

L20

EUR/100 kg

48,11

0403 90 59 9310

L02

EUR/100 kg

13,02

L20

EUR/100 kg

18,61

0403 90 59 9340

L02

EUR/100 kg

19,06

L20

EUR/100 kg

27,22

0403 90 59 9370

L02

EUR/100 kg

19,06

L20

EUR/100 kg

27,22

0404 90 21 9120

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 21 9160

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 23 9120

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 23 9130

L02

EUR/100 kg

37,83

L20

EUR/100 kg

48,54

0404 90 23 9140

L02

EUR/100 kg

39,47

L20

EUR/100 kg

50,67

0404 90 23 9150

L02

EUR/100 kg

42,06

L20

EUR/100 kg

54,00

0404 90 81 9100

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 83 9110

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 83 9130

L02

EUR/100 kg

37,83

L20

EUR/100 kg

48,54

0404 90 83 9150

L02

EUR/100 kg

39,47

L20

EUR/100 kg

50,67

0404 90 83 9170

L02

EUR/100 kg

42,06

L20

EUR/100 kg

54,00

0405 10 11 9500

L02

EUR/100 kg

72,00

L20

EUR/100 kg

97,08

0405 10 11 9700

L02

EUR/100 kg

73,79

L20

EUR/100 kg

99,50

0405 10 19 9500

L02

EUR/100 kg

72,00

L20

EUR/100 kg

97,08

0405 10 19 9700

L02

EUR/100 kg

73,79

L20

EUR/100 kg

99,50

0405 10 30 9100

L02

EUR/100 kg

72,00

L20

EUR/100 kg

97,08

0405 10 30 9300

L02

EUR/100 kg

73,79

L20

EUR/100 kg

99,50

0405 10 30 9700

L02

EUR/100 kg

73,79

L20

EUR/100 kg

99,50

0405 10 50 9500

L02

EUR/100 kg

72,00

L20

EUR/100 kg

97,08

0405 10 50 9700

L02

EUR/100 kg

73,79

L20

EUR/100 kg

99,50

0405 10 90 9000

L02

EUR/100 kg

76,50

L20

EUR/100 kg

103,15

0405 20 90 9500

L02

EUR/100 kg

67,51

L20

EUR/100 kg

91,01

0405 20 90 9700

L02

EUR/100 kg

70,20

L20

EUR/100 kg

94,64

0405 90 10 9000

L02

EUR/100 kg

92,11

L20

EUR/100 kg

124,18

0405 90 90 9000

L02

EUR/100 kg

73,66

L20

EUR/100 kg

99,32

0406 10 20 9640

L04

EUR/100 kg

26,72

L40

EUR/100 kg

33,40

0406 10 20 9650

L04

EUR/100 kg

22,27

L40

EUR/100 kg

27,84

0406 10 20 9830

L04

EUR/100 kg

8,27

L40

EUR/100 kg

10,32

0406 10 20 9850

L04

EUR/100 kg

10,01

L40

EUR/100 kg

12,52

0406 20 90 9913

L04

EUR/100 kg

19,83

L40

EUR/100 kg

24,78

0406 20 90 9915

L04

EUR/100 kg

26,92

L40

EUR/100 kg

33,65

0406 20 90 9917

L04

EUR/100 kg

28,62

L40

EUR/100 kg

35,76

0406 20 90 9919

L04

EUR/100 kg

31,96

L40

EUR/100 kg

39,96

0406 30 31 9730

L04

EUR/100 kg

3,56

L40

EUR/100 kg

8,36

0406 30 31 9930

L04

EUR/100 kg

3,56

L40

EUR/100 kg

8,36

0406 30 31 9950

L04

EUR/100 kg

5,18

L40

EUR/100 kg

12,16

0406 30 39 9500

L04

EUR/100 kg

3,56

L40

EUR/100 kg

8,36

0406 30 39 9700

L04

EUR/100 kg

5,18

L40

EUR/100 kg

12,16

0406 30 39 9930

L04

EUR/100 kg

5,18

L40

EUR/100 kg

12,16

0406 30 39 9950

L04

EUR/100 kg

5,87

L40

EUR/100 kg

13,75

0406 40 50 9000

L04

EUR/100 kg

31,42

L40

EUR/100 kg

39,26

0406 40 90 9000

L04

EUR/100 kg

32,27

L40

EUR/100 kg

40,33

0406 90 13 9000

L04

EUR/100 kg

35,76

L40

EUR/100 kg

51,19

0406 90 15 9100

L04

EUR/100 kg

36,97

L40

EUR/100 kg

52,90

0406 90 17 9100

L04

EUR/100 kg

36,97

L40

EUR/100 kg

52,90

0406 90 21 9900

L04

EUR/100 kg

35,93

L40

EUR/100 kg

51,30

0406 90 23 9900

L04

EUR/100 kg

32,21

L40

EUR/100 kg

46,31

0406 90 25 9900

L04

EUR/100 kg

31,59

L40

EUR/100 kg

45,22

0406 90 27 9900

L04

EUR/100 kg

28,60

L40

EUR/100 kg

40,96

0406 90 31 9119

L04

EUR/100 kg

26,45

L40

EUR/100 kg

37,91

0406 90 33 9119

L04

EUR/100 kg

26,45

L40

EUR/100 kg

37,91

0406 90 35 9190

L04

EUR/100 kg

37,66

L40

EUR/100 kg

54,17

0406 90 35 9990

L04

EUR/100 kg

37,66

L40

EUR/100 kg

54,17

0406 90 37 9000

L04

EUR/100 kg

35,76

L40

EUR/100 kg

51,19

0406 90 61 9000

L04

EUR/100 kg

40,71

L40

EUR/100 kg

58,91

0406 90 63 9100

L04

EUR/100 kg

40,11

L40

EUR/100 kg

57,85

0406 90 63 9900

L04

EUR/100 kg

38,55

L40

EUR/100 kg

55,87

0406 90 69 9910

L04

EUR/100 kg

39,12

L40

EUR/100 kg

56,69

0406 90 73 9900

L04

EUR/100 kg

32,91

L40

EUR/100 kg

47,15

0406 90 75 9900

L04

EUR/100 kg

33,57

L40

EUR/100 kg

48,27

0406 90 76 9300

L04

EUR/100 kg

29,81

L40

EUR/100 kg

42,66

0406 90 76 9400

L04

EUR/100 kg

33,38

L40

EUR/100 kg

47,78

0406 90 76 9500

L04

EUR/100 kg

30,91

L40

EUR/100 kg

43,87

0406 90 78 9100

L04

EUR/100 kg

32,69

L40

EUR/100 kg

47,76

0406 90 78 9300

L04

EUR/100 kg

32,38

L40

EUR/100 kg

46,25

0406 90 79 9900

L04

EUR/100 kg

26,74

L40

EUR/100 kg

38,44

0406 90 81 9900

L04

EUR/100 kg

33,38

L40

EUR/100 kg

47,78

0406 90 85 9930

L04

EUR/100 kg

36,59

L40

EUR/100 kg

52,67

0406 90 85 9970

L04

EUR/100 kg

33,57

L40

EUR/100 kg

48,27

0406 90 86 9200

L04

EUR/100 kg

32,45

L40

EUR/100 kg

48,11

0406 90 86 9400

L04

EUR/100 kg

34,77

L40

EUR/100 kg

50,84

0406 90 86 9900

L04

EUR/100 kg

36,59

L40

EUR/100 kg

52,67

0406 90 87 9300

L04

EUR/100 kg

30,22

L40

EUR/100 kg

44,65

0406 90 87 9400

L04

EUR/100 kg

30,85

L40

EUR/100 kg

45,09

0406 90 87 9951

L04

EUR/100 kg

32,78

L40

EUR/100 kg

46,93

0406 90 87 9971

L04

EUR/100 kg

32,78

L40

EUR/100 kg

46,93

0406 90 87 9973

L04

EUR/100 kg

32,19

L40

EUR/100 kg

46,08

0406 90 87 9974

L04

EUR/100 kg

34,48

L40

EUR/100 kg

49,14

0406 90 87 9975

L04

EUR/100 kg

34,19

L40

EUR/100 kg

48,31

0406 90 87 9979

L04

EUR/100 kg

32,21

L40

EUR/100 kg

46,31

0406 90 88 9300

L04

EUR/100 kg

26,69

L40

EUR/100 kg

39,30

0406 90 88 9500

L04

EUR/100 kg

27,52

L40

EUR/100 kg

39,32

Galamērķi ir noteikti šādi:

L02

:

Andora un Gibraltāra.

L20

:

Visi galamērķi, izņemot L02, Seūtu, Meliļu, Svēto Krēslu (Vatikāna Pilsētvalsts), Amerikas Savienotās Valstis, Bulgāriju, Rumāniju un Kipras Republikas apgabalus, kurus faktiski nekontrolē Kipras Republikas valdība.

L04

:

Albānija, Bosnija un Hercegovina, Kosova, Serbija, Melnkalne un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika.

L40

:

Visi galamērķi, izņemot L02, L04, Seūtu, Meliļu Islandi, Lihtenšteinu, Norvēģiju, Šveici, Svēto Krēslu (Vatikāna Pilsētvalsts), Amerikas Savienotās Valstis, Bulgāriju, Rumāniju, Horvātiju, Turciju, Austrāliju, Kanādu, Jaunzēlandi un Kipras Republikas apgabalus, kurus faktiski nekontrolē Kipras Republikas valdība.

---

(1)  Attiecīgajiem produktiem, kas paredzēti eksportam uz Dominikānas Republiku atbilstīgi Lēmumā 98/486/EK minētajai 2006./2007. gada kvotai un kas atbilst nosacījumiem, kuri izklāstīti Regulas (EK) Nr. 174/1999 20.a pantā, piemēro šādas likmes:

| a) | produkti, kas atbilst KN kodiem 0402 10 11 9000 un 0402 10 19 9000 |
| --- | --- |

a)

produkti, kas atbilst KN kodiem 0402 10 11 9000 un 0402 10 19 9000

0,00 EUR/100 kg

| b) | produkti, kas atbilst KN kodiem 0402 21 11 9900, 0402 21 19 9900, 0402 21 91 9200 un 0402 21 99 9200 |
| --- | --- |

b)

produkti, kas atbilst KN kodiem 0402 21 11 9900, 0402 21 19 9900, 0402 21 91 9200 un 0402 21 99 9200

28,00 EUR/100 kg

Galamērķi ir noteikti šādi:

| L02 | : | Andora un Gibraltāra. |
| --- | --- | --- |
| L20 | : | Visi galamērķi, izņemot L02, Seūtu, Meliļu, Svēto Krēslu (Vatikāna Pilsētvalsts), Amerikas Savienotās Valstis, Bulgāriju, Rumāniju un Kipras Republikas apgabalus, kurus faktiski nekontrolē Kipras Republikas valdība. |
| L04 | : | Albānija, Bosnija un Hercegovina, Kosova, Serbija, Melnkalne un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika. |
| L40 | : | Visi galamērķi, izņemot L02, L04, Seūtu, Meliļu Islandi, Lihtenšteinu, Norvēģiju, Šveici, Svēto Krēslu (Vatikāna Pilsētvalsts), Amerikas Savienotās Valstis, Bulgāriju, Rumāniju, Horvātiju, Turciju, Austrāliju, Kanādu, Jaunzēlandi un Kipras Republikas apgabalus, kurus faktiski nekontrolē Kipras Republikas valdība. |

L02

:

Andora un Gibraltāra.

L20

:

Visi galamērķi, izņemot L02, Seūtu, Meliļu, Svēto Krēslu (Vatikāna Pilsētvalsts), Amerikas Savienotās Valstis, Bulgāriju, Rumāniju un Kipras Republikas apgabalus, kurus faktiski nekontrolē Kipras Republikas valdība.

L04

:

Albānija, Bosnija un Hercegovina, Kosova, Serbija, Melnkalne un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika.

L40

:

Visi galamērķi, izņemot L02, L04, Seūtu, Meliļu Islandi, Lihtenšteinu, Norvēģiju, Šveici, Svēto Krēslu (Vatikāna Pilsētvalsts), Amerikas Savienotās Valstis, Bulgāriju, Rumāniju, Horvātiju, Turciju, Austrāliju, Kanādu, Jaunzēlandi un Kipras Republikas apgabalus, kurus faktiski nekontrolē Kipras Republikas valdība.

---

| 25.8.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 232/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 232/27

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1267/2006

(2006. gada 24. augusts),

ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju sviestam saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 581/2004

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maijā Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par kopējo piena un piena produktu tirgus organizāciju (1), un it īpaši tās 31. panta 3. punkta trešo apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2004. gada 26. martā Regula (EK) Nr. 581/2004, ar kuru izsludina uzaicinājumu iesniegt pieteikumus uz pastāvīgo konkursu par eksporta kompensācijām saistībā ar dažiem sviesta veidiem (2) paredz pastāvīgu konkursu. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2004. gada 26. martā Regula (EK) Nr. 581/2004, ar kuru izsludina uzaicinājumu iesniegt pieteikumus uz pastāvīgo konkursu par eksporta kompensācijām saistībā ar dažiem sviesta veidiem (2) paredz pastāvīgu konkursu.

| (2) | Ievērojot Komisijas 2004. gada 26. martā Regulas (EK) Nr. 580/2004 5. pantu, ar kuru ir noteikta konkursa procedūra saistībā ar eksporta kompensācijām dažiem piena produktiem (3), kā arī pēc konkursam iesniegto pieteikumu izskatīšanas ir jānosaka maksimālā kompensācija konkursa periodam, kas beidzas 2006. gada 22. augustā. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot Komisijas 2004. gada 26. martā Regulas (EK) Nr. 580/2004 5. pantu, ar kuru ir noteikta konkursa procedūra saistībā ar eksporta kompensācijām dažiem piena produktiem (3), kā arī pēc konkursam iesniegto pieteikumu izskatīšanas ir jānosaka maksimālā kompensācija konkursa periodam, kas beidzas 2006. gada 22. augustā.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Saistībā ar pastāvīgo konkursu, kas izsludināts ar Regulu (EK) Nr. 581/2004 konkursa periodam līdz 2006. gada 22. augustam, produktiem un galamērķiem, kas minēti šīs regulas 1. panta 1. punktā, nosaka šādu maksimālo kompensāciju, kas norādīta šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 25. augustā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 24. augustā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 90, 27.3.2004., 64. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 409/2006 (OV L 71, 10.3.2006., 5. lpp.).

2

(3)  OV L 90, 27.3.2004., 58. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1814/2005 (OV L 292, 8.11.2005., 3. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Produkts | Eksporta kompensācijas nomenklatūras kods | Maksimālais eksporta kompensācijas apjoms eksportam uz galamērķi, kas minēts Regulas (EK) Nr. 581/2004 1. panta 1. punkta otrajā paragrāfā |
| Sviests | ex ex 0405 10 19 9500 | — |
| Sviests | ex ex 0405 10 19 9700 | 108,00 |
| Sviesta eļļa | ex ex 0405 90 10 9000 | 130,00 |

(EUR/100 kg)

Produkts

Eksporta kompensācijas nomenklatūras kods

Maksimālais eksporta kompensācijas apjoms eksportam uz galamērķi, kas minēts Regulas (EK) Nr. 581/2004 1. panta 1. punkta otrajā paragrāfā

Sviests

ex ex 0405 10 19 9500

—

Sviests

ex ex 0405 10 19 9700

108,00

Sviesta eļļa

ex ex 0405 90 10 9000

130,00

---

| 25.8.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 232/29 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 232/29

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1268/2006

(2006. gada 24. augusts),

ar kuru nepiešķir eksporta kompensāciju par piena pulveri saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 582/2004

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par kopējo piena un piena produktu tirgus organizāciju (1), un jo īpaši tās 31. panta 3. punkta trešo apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2004. gada 26. marta Regula (EK) Nr. 582/2004, ar kuru izsludina uzaicinājumu iesniegt pieteikumus uz pastāvīgo konkursu par eksporta kompensācijām saistībā ar sauso vājpienu (2), paredz pastāvīgu konkursu. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2004. gada 26. marta Regula (EK) Nr. 582/2004, ar kuru izsludina uzaicinājumu iesniegt pieteikumus uz pastāvīgo konkursu par eksporta kompensācijām saistībā ar sauso vājpienu (2), paredz pastāvīgu konkursu.

| (2) | Ievērojot Komisijas 2004. gada 26. marta Regulas (EK) Nr. 580/2004 5. pantu, ar kuru ir noteikta konkursa procedūra saistībā ar eksporta kompensācijām dažiem piena produktiem (3), kā arī pēc konkursam iesniegto pieteikumu izskatīšanas nav ieteicams piešķirt kompensāciju konkursa periodā, kas beidzas 2006. gada 22. augustā. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot Komisijas 2004. gada 26. marta Regulas (EK) Nr. 580/2004 5. pantu, ar kuru ir noteikta konkursa procedūra saistībā ar eksporta kompensācijām dažiem piena produktiem (3), kā arī pēc konkursam iesniegto pieteikumu izskatīšanas nav ieteicams piešķirt kompensāciju konkursa periodā, kas beidzas 2006. gada 22. augustā.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Saistībā ar pastāvīgo konkursu, kas izsludināts ar Regulu (EK) Nr. 582/2004 konkursa periodam līdz 2006. gada 22. augustām, nepiešķir nekādu kompensāciju par produktiem un galamērķiem, kas minēti šīs regulas 1. panta 1. punktā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad tā publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 24. augustā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 90, 27.3.2004., 67. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 409/2006 (OV L 71, 10.3.2006., 5. lpp.).

2

(3)  OV L 90, 27.3.2004., 58. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1814/2005 (OV L 292, 8.11.2005., 3. lpp.).

3

---

| 25.8.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 232/30 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 232/30

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1269/2006

(2006. gada 24. augusts),

ar ko nosaka minimālās pārdošanas cenas 15. individuālajam uzaicinājumam uz konkursu, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 1898/2005

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 10. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Komisijas 2005. gada 9. novembra Regulu (EK) Nr. 1898/2005, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/99 ieviešanai attiecībā uz pasākumiem krējuma, sviesta un koncentrēta sviesta realizācijai Kopienas tirgū (2), intervences aģentūras ar pastāvīga uzaicinājuma uz konkursu palīdzību var pārdot zināmus to rīcībā esošus sviesta intervences krājumus un var piešķirt atbalstu par krējumu, sviestu un koncentrētu sviestu. Šīs regulas 25. pantā noteikts, ka, ņemot vērā saņemtos piedāvājumus konkursam atbildē uz katru individuālo uzaicinājumu, nosaka minimālo pārdošanas cenu sviestam un maksimālo atbalsta apmēru krējumam, sviestam un koncentrētam sviestam. Tālāk tiek noteikts, ka cena vai atbalsts var atšķirties sakarā ar iecerēto sviesta izmantošanas veidu, tā tauku saturu un pārstrādes procedūrām. Atbilstīgi jānosaka Regulas (EK) Nr. 1898/2005 28. pantā paredzētais pārstrādes garantiju apjoms. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Komisijas 2005. gada 9. novembra Regulu (EK) Nr. 1898/2005, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/99 ieviešanai attiecībā uz pasākumiem krējuma, sviesta un koncentrēta sviesta realizācijai Kopienas tirgū (2), intervences aģentūras ar pastāvīga uzaicinājuma uz konkursu palīdzību var pārdot zināmus to rīcībā esošus sviesta intervences krājumus un var piešķirt atbalstu par krējumu, sviestu un koncentrētu sviestu. Šīs regulas 25. pantā noteikts, ka, ņemot vērā saņemtos piedāvājumus konkursam atbildē uz katru individuālo uzaicinājumu, nosaka minimālo pārdošanas cenu sviestam un maksimālo atbalsta apmēru krējumam, sviestam un koncentrētam sviestam. Tālāk tiek noteikts, ka cena vai atbalsts var atšķirties sakarā ar iecerēto sviesta izmantošanas veidu, tā tauku saturu un pārstrādes procedūrām. Atbilstīgi jānosaka Regulas (EK) Nr. 1898/2005 28. pantā paredzētais pārstrādes garantiju apjoms.

| (2) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(2)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

15. individuālajam uzaicinājumam saskaņā ar pastāvīgo konkursu, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 1898/2005, tiek noteiktas minimālās pārdošanas cenas sviestam un intervences krājumiem un tā pārstrādes garantiju apjoms, kā noteikts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 25. augustā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 24. augustā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 308, 25.11.2005., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2107/2005 (OV L 337, 22.12.2005., 20. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Minimālās pārdošanas cenas sviestam un pārstrādes garantijas 15. individuālajā uzaicinājumā uz pastāvīgo konkursu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1898/2005

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Formula | A | B |
| Iekļaušanas procedūra | Ar marķieri | Bez marķiera | Ar marķieri | Bez marķiera |
| Minimālā pārdošanas cena | Sviests ≥ 82 % | Nepārveidots | 206 | 210 | — | 210,2 |
| Koncentrēts | — | — | — | — |
| Pārstrādes garantijas | Nepārveidots | 45 | 45 | — | 45 |
| Koncentrēts | — | — | — | — |

(EUR/100 kg)

Formula

A

B

Iekļaušanas procedūra

Ar marķieri

Bez marķiera

Ar marķieri

Bez marķiera

Minimālā pārdošanas cena

Sviests ≥ 82 %

Nepārveidots

206

210

—

210,2

Koncentrēts

—

—

—

—

Pārstrādes garantijas

Nepārveidots

45

45

—

45

Koncentrēts

—

—

—

—

---

| 25.8.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 232/32 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 232/32

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1270/2006

(2006. gada 24. augusts),

ar ko nosaka maksimālo atbalsta apjomu par krējumu, sviestu un koncentrētu sviestu sakarā ar 15. individuālo uzaicinājumu uz saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1898/2005 paredzēto pastāvīgo konkursu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 10. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Komisijas 2005. gada 9. novembra Regulu (EK) Nr. 1898/2005, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 ieviešanai attiecībā uz pasākumiem krējuma, sviesta un koncentrēta sviesta realizācijai Kopienas tirgū (2), intervences aģentūras pastāvīgos konkursos var pārdot zināmus to rīcībā esošus sviesta intervences krājumus, un var piešķirt atbalstu par krējumu, sviestu un koncentrētu sviestu. Šīs regulas 25. pantā noteikts, ka, ņemot vērā saņemtos piedāvājumus, atbildot uz katru individuālo uzaicinājumu, nosaka minimālo pārdošanas cenu sviestam un maksimālo atbalsta apmēru par krējumu, sviestu un koncentrētu sviestu. Tālāk tiek noteikts, ka cena vai atbalsts var atšķirties sakarā ar iecerēto sviesta izmantošanas veidu, tā tauku saturu un pārstrādes procedūrām. Atbilstīgi jānosaka Regulā (EK) Nr. 1898/2005 paredzētais pārstrādes garantiju apmērs. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Komisijas 2005. gada 9. novembra Regulu (EK) Nr. 1898/2005, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 ieviešanai attiecībā uz pasākumiem krējuma, sviesta un koncentrēta sviesta realizācijai Kopienas tirgū (2), intervences aģentūras pastāvīgos konkursos var pārdot zināmus to rīcībā esošus sviesta intervences krājumus, un var piešķirt atbalstu par krējumu, sviestu un koncentrētu sviestu. Šīs regulas 25. pantā noteikts, ka, ņemot vērā saņemtos piedāvājumus, atbildot uz katru individuālo uzaicinājumu, nosaka minimālo pārdošanas cenu sviestam un maksimālo atbalsta apmēru par krējumu, sviestu un koncentrētu sviestu. Tālāk tiek noteikts, ka cena vai atbalsts var atšķirties sakarā ar iecerēto sviesta izmantošanas veidu, tā tauku saturu un pārstrādes procedūrām. Atbilstīgi jānosaka Regulā (EK) Nr. 1898/2005 paredzētais pārstrādes garantiju apmērs.

| (2) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(2)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

15. individuālajam uzaicinājumam saskaņā ar pastāvīgo konkursu, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 1898/2005, šīs regulas pielikumā tiek noteikti maksimālā atbalsta apjomi par krējumu, sviestu un koncentrētu sviestu, kā arī 25. un 28. pantā minētais pārstrādes garantiju apjoms.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 25. augustā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 24. augustā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 308, 25.11.2005., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2107/2005 (OV L 337, 22.12.2005., 20. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Maksimālais atbalsta apjoms par krējumu, sviestu un koncentrētu sviestu, kā arī pārstrādes garantijas 15. individuālajam uzaicinājumam uz saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1898/2005 paredzēto pastāvīgo konkursu

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Formula | A | B |
| Iekļaušanas procedūra | Ar marķieri | Bez marķiera | Ar marķieri | Bez marķiera |
| Maksimālais atbalsts | Sviests ≥ 82 % | 18,5 | 15 | 18 | 15 |
| Sviests < 82 % | — | 14,63 | — | 14,6 |
| Koncentrēts sviests | 22 | 18,5 | 22 | 18,5 |
| Krējums | — | — | 10 | 6,3 |
| Pārstrādes garantijas | Sviests | 20 | — | 20 | — |
| Koncentrēts sviests | 24 | — | 24 | — |
| Krējums | — | — | 11 | — |

(EUR/100 kg)

Formula

A

B

Iekļaušanas procedūra

Ar marķieri

Bez marķiera

Ar marķieri

Bez marķiera

Maksimālais atbalsts

Sviests ≥ 82 %

18,5

15

18

15

Sviests < 82 %

—

14,63

—

14,6

Koncentrēts sviests

22

18,5

22

18,5

Krējums

—

—

10

6,3

Pārstrādes garantijas

Sviests

20

—

20

—

Koncentrēts sviests

24

—

24

—

Krējums

—

—

11

—

---

| 25.8.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 232/34 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 232/34

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1271/2006

(2006. gada 24. augusts)

par 5. atsevišķo uzaicinājumu uz konkursu saskaņā ar pastāvīgo uzaicinājumu uz konkursu, kas izsludināts ar Regulu (EK) Nr. 796/2006

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 10. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar 16. panta 2. punktu Komisijas 1999. gada 16. decembra Regulā (EK) Nr. 2771/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus par Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 piemērošanu attiecībā uz intervenci sviesta un krējuma tirgū (2), Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tika publicēts paziņojums par uzaicinājumu uz konkursu, lai iepirktu sviestu saskaņā ar pastāvīgo uzaicinājumu uz konkursu, kas izsludināts ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 796/2006 (3). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar 16. panta 2. punktu Komisijas 1999. gada 16. decembra Regulā (EK) Nr. 2771/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus par Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 piemērošanu attiecībā uz intervenci sviesta un krējuma tirgū (2), Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tika publicēts paziņojums par uzaicinājumu uz konkursu, lai iepirktu sviestu saskaņā ar pastāvīgo uzaicinājumu uz konkursu, kas izsludināts ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 796/2006 (3).

| (2) | Ņemot vērā piedāvājumus konkursam, kas saņemti saistībā ar katru atsevišķo uzaicinājumu uz konkursu, nosaka maksimālo iepirkuma cenu vai pieņem lēmumu noraidīt visus piedāvājumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2771/1999 17.a pantu. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā piedāvājumus konkursam, kas saņemti saistībā ar katru atsevišķo uzaicinājumu uz konkursu, nosaka maksimālo iepirkuma cenu vai pieņem lēmumu noraidīt visus piedāvājumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2771/1999 17.a pantu.

| (3) | Saņemto piedāvājumu izvērtējums liecina par to, ka ir jāpieņem lēmums noraidīt visus piedāvājumus. |
| --- | --- |

(3)

Saņemto piedāvājumu izvērtējums liecina par to, ka ir jāpieņem lēmums noraidīt visus piedāvājumus.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Attiecībā uz 5. atsevišķo uzaicinājumu uz konkursu saskaņā ar pastāvīgo uzaicinājumu uz konkursu, kas izsludināts ar Regulu (EK) Nr. 796/2006 un kuram noteiktais laikposms piedāvājumu iesniegšanai beidzās 2006. gada 22. augustā, visi piedāvajumi tiek noraidīti.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 25. augustā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 24. augustā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 333, 24.12.1999., 11. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2107/2005 (OV L 337, 22.12.2005., 20. lpp.).

2

(3)  OV L 142, 30.5.2006., 4. lpp.

3

---

| 25.8.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 232/35 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 232/35

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1272/2006

(2006. gada 24. augusts),

ar ko nosaka maksimālo atbalstu par koncentrētu sviestu pirmajā individuālajā uzaicinājumā uz 15. konkursu, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 1898/2005

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 10. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Komisijas 2005. gada 9. novembra Regulu (EK) Nr. 1898/2005, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EK) Nr. 1255/1999 ieviešanai attiecībā uz pasākumiem krējuma, sviesta un koncentrēta sviesta realizācijai Kopienas tirgū (2) intervences aģentūras ar pastāvīga uzaicinājuma uz konkursu palīdzību uzsāk konkursu par atbalsta piešķiršanu koncentrētam sviestam. Šīs regulas 54. pantā paredzēts, ka, ņemot vērā piedāvājumus konkursam, kas saņemti atbildē uz katru individuālo uzaicinājumu, nosaka maksimālo atbalstu koncentrētam sviestam, kurā minimālais tauku saturs sasniedz 96 %. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Komisijas 2005. gada 9. novembra Regulu (EK) Nr. 1898/2005, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EK) Nr. 1255/1999 ieviešanai attiecībā uz pasākumiem krējuma, sviesta un koncentrēta sviesta realizācijai Kopienas tirgū (2) intervences aģentūras ar pastāvīga uzaicinājuma uz konkursu palīdzību uzsāk konkursu par atbalsta piešķiršanu koncentrētam sviestam. Šīs regulas 54. pantā paredzēts, ka, ņemot vērā piedāvājumus konkursam, kas saņemti atbildē uz katru individuālo uzaicinājumu, nosaka maksimālo atbalstu koncentrētam sviestam, kurā minimālais tauku saturs sasniedz 96 %.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1898/2005 53. panta 4. punktā paredzētā gala lietotāju drošība ir jāizvirza, lai nodrošinātu, ka koncentrēto sviestu pārņem mazumtirdzniecības tirgotāji. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1898/2005 53. panta 4. punktā paredzētā gala lietotāju drošība ir jāizvirza, lai nodrošinātu, ka koncentrēto sviestu pārņem mazumtirdzniecības tirgotāji.

| (3) | Atbilstīgi saņemtiem piedāvājumiem attiecīgā līmenī jānosaka maksimālais atbalsta apjoms, kā arī tādā pašā veidā jānosaka garantijas gala lietotājiem. |
| --- | --- |

(3)

Atbilstīgi saņemtiem piedāvājumiem attiecīgā līmenī jānosaka maksimālais atbalsta apjoms, kā arī tādā pašā veidā jānosaka garantijas gala lietotājiem.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

15. individuālajam piedāvājumam saskaņā ar pastāvīgo konkursu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1898/2005, maksimālais atbalsts, kas sniedzams par koncentrētu sviestu, kurā minimālais tauku saturs ir 96 %, kā noteikts šīs regulas 47. panta 1. apakšpunktā, sasniedz 19,8 EUR/100 kg.

Regulas (EK) Nr. 1898/2005 53. panta 4. punktā paredzēto gala patērētāju garantiju maksu nosaka 22 EUR/100 kg apmērā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 25. augustā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 24. augustā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 308, 25.11.2005., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2107/2005 (OV L 337, 22.12.2005., 20. lpp.).

2

---

| 25.8.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 232/36 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 232/36

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1273/2006

(2006. gada 24. augusts),

ar kuru nosaka minimālo sviesta pārdošanas cenu attiecībā uz 47. atsevišķo konkursa uzaicinājumu, kas izsludināts saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 2771/1999 minēto pastāvīgo konkursu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (1) un jo īpaši tās 10. panta c) punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar 21. pantu Komisijas 1999. gada 16. decembra Regulā (EK) Nr. 2771/1999, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1255/1999 attiecībā uz intervenci sviesta un krējuma tirgū (2), intervences aģentūras, izmantojot pastāvīgu konkursu, ir laidušas pārdošanā noteiktu to glabāšanā esošā sviesta daudzumu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar 21. pantu Komisijas 1999. gada 16. decembra Regulā (EK) Nr. 2771/1999, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1255/1999 attiecībā uz intervenci sviesta un krējuma tirgū (2), intervences aģentūras, izmantojot pastāvīgu konkursu, ir laidušas pārdošanā noteiktu to glabāšanā esošā sviesta daudzumu.

| (2) | Ņemot vērā piedāvājumus, kas saņemti pēc katra atsevišķā konkursa uzaicinājuma, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2771/1999 24.a pantu nosaka minimālo pārdošanas cenu vai nolemj piedāvājumus noraidīt. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā piedāvājumus, kas saņemti pēc katra atsevišķā konkursa uzaicinājuma, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2771/1999 24.a pantu nosaka minimālo pārdošanas cenu vai nolemj piedāvājumus noraidīt.

| (3) | Ņemot vērā saņemtos piedāvājumus, nosaka minimālo pārdošanas cenu. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā saņemtos piedāvājumus, nosaka minimālo pārdošanas cenu.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

47. atsevišķajā konkursā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2771/1999, kurā termiņš konkursa piedāvājumu iesniegšanai beidzās 2006. gada 22. augustā, minimālo sviesta pārdošanas cenu nosaka 237,20 EUR/100 kg.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 25. augustā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 24. augustā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 333, 24.12.1999., 11. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1802/2005 (OV L 290, 4.11.2005., 3. lpp.).

2

---

| 25.8.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 232/37 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 232/37

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1274/2006

(2006. gada 24. augusts),

ar ko nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas dažiem piena produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 15. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 31. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 1. punktā paredzēts, ka starpību starp minētās regulas 1. panta a), b), c), d), e) un g) punktā minēto produktu cenām pasaules tirgū un cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 1. punktā paredzēts, ka starpību starp minētās regulas 1. panta a), b), c), d), e) un g) punktā minēto produktu cenām pasaules tirgū un cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Komisijas 2005. gada 30. jūnija Regula (EK) Nr. 1043/2005, ar kuru īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 3448/93 attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kuras neaptver Līguma I pielikums, kā arī šo kompensāciju apjoma noteikšanas kritērijus (2), precizē produktus, kuriem jānosaka kompensācijas likme, ko piemēro, ja šos produktus eksportē kā preces, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1255/1999 II pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2005. gada 30. jūnija Regula (EK) Nr. 1043/2005, ar kuru īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 3448/93 attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kuras neaptver Līguma I pielikums, kā arī šo kompensāciju apjoma noteikšanas kritērijus (2), precizē produktus, kuriem jānosaka kompensācijas likme, ko piemēro, ja šos produktus eksportē kā preces, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1255/1999 II pielikumā.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1043/2005 14. panta 1. punktu katru mēnesi ir jānosaka kompensācijas likme par 100 kg katra attiecīgā pamatprodukta. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1043/2005 14. panta 1. punktu katru mēnesi ir jānosaka kompensācijas likme par 100 kg katra attiecīgā pamatprodukta.

| (4) | Tomēr gadījumā, kad dažus piena produktus eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, rodas risks, ka augstu kompensācijas likmju iepriekšēja noteikšana var apdraudēt saistības, kas noslēgtas attiecībā uz šīm kompensācijām. Lai izvairītos no šā riska, jāveic attiecīgi piesardzības pasākumi, tomēr nodrošinot, lai tie nekavētu ilgtermiņa līgumu slēgšanu. Konkrētu kompensācijas likmju noteikšana kompensāciju iepriekšējas noteikšanas gadījumos ir pasākums, kas ļauj sasniegt abus šos mērķus. |
| --- | --- |

(4)

Tomēr gadījumā, kad dažus piena produktus eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, rodas risks, ka augstu kompensācijas likmju iepriekšēja noteikšana var apdraudēt saistības, kas noslēgtas attiecībā uz šīm kompensācijām. Lai izvairītos no šā riska, jāveic attiecīgi piesardzības pasākumi, tomēr nodrošinot, lai tie nekavētu ilgtermiņa līgumu slēgšanu. Konkrētu kompensācijas likmju noteikšana kompensāciju iepriekšējas noteikšanas gadījumos ir pasākums, kas ļauj sasniegt abus šos mērķus.

| (5) | Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 2. punktā paredzēts, ka, nosakot kompensācijas likmi, vajadzības gadījumā jāņem vērā ražošanas kompensācijas, atbalsts vai citi pasākumi ar līdzvērtīgām sekām, ko visās dalībvalstīs saskaņā ar regulu par attiecīgā produkta kopīgā tirgus organizāciju piemēro Regulas (EK) Nr. 1043/2005 I pielikumā minētajiem pamatproduktiem vai pielīdzinātiem produktiem. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 2. punktā paredzēts, ka, nosakot kompensācijas likmi, vajadzības gadījumā jāņem vērā ražošanas kompensācijas, atbalsts vai citi pasākumi ar līdzvērtīgām sekām, ko visās dalībvalstīs saskaņā ar regulu par attiecīgā produkta kopīgā tirgus organizāciju piemēro Regulas (EK) Nr. 1043/2005 I pielikumā minētajiem pamatproduktiem vai pielīdzinātiem produktiem.

| (6) | Regulas (EK) Nr. 1255/1999 12. panta 1. punktā paredzēts atbalsts par Kopienā ražotu vājpienu, kas pārstrādāts kazeīnā, ja šāds piens un no tā ražots kazeīns atbilst attiecīgajiem standartiem. |
| --- | --- |

(6)

Regulas (EK) Nr. 1255/1999 12. panta 1. punktā paredzēts atbalsts par Kopienā ražotu vājpienu, kas pārstrādāts kazeīnā, ja šāds piens un no tā ražots kazeīns atbilst attiecīgajiem standartiem.

| (7) | Komisijas 2005. gada 9. novembra Regula (EK) Nr. 1898/2005, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 īstenošanai attiecībā uz pasākumiem krējuma, sviesta, un koncentrēta sviesta realizācijai Kopienas tirgū (3), paredz, ka nozarēm, kas ražo noteiktas preces, sviests un krējums ir jāpiedāvā par pazeminātām cenām. |
| --- | --- |

(7)

Komisijas 2005. gada 9. novembra Regula (EK) Nr. 1898/2005, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 īstenošanai attiecībā uz pasākumiem krējuma, sviesta, un koncentrēta sviesta realizācijai Kopienas tirgū (3), paredz, ka nozarēm, kas ražo noteiktas preces, sviests un krējums ir jāpiedāvā par pazeminātām cenām.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kompensācijas likmes, ko piemēro Regulas (EK) Nr. 1043/2005 I pielikumā un Regulas (EK) Nr. 1255/1999 1. pantā minētajiem pamatproduktiem, ko eksportē kā preces, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1255/1999 II pielikumā, nosaka, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 25. augustā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 24. augustā

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Günter VERHEUGEN

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2004 (OV L 29, 3.2.2004., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 172, 5.7.2005., 24. lpp.

2

(3)  OV L 308, 25.11.2005., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2107/2005 (OV L 337, 22.12.2005., 20. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Kompensācijas likmes, ko no 2006. gada 25. augustā piemēro dažiem piena produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Apraksts | Kompensācijas likmes |
| Kompensācijas nosakot iepriekš | Citos gadījumos |
| ex 0402 10 19 | Piens pulverī, granulās vai citā cietā veidā, bez cukura un citiem saldinātājiem, ar tauku saturu, kas nepārsniedz 1,5 % no svara (PG 2): | | |
| a) | eksportējot preces ar KN kodu 3501 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Apraksts

Kompensācijas likmes

Kompensācijas nosakot iepriekš

Citos gadījumos

ex 0402 10 19

Piens pulverī, granulās vai citā cietā veidā, bez cukura un citiem saldinātājiem, ar tauku saturu, kas nepārsniedz 1,5 % no svara (PG 2):

a)

eksportējot preces ar KN kodu 3501

—

—

| b) | eksportējot citas preces |
| --- | --- |

b)

eksportējot citas preces

0,00

0,00

ex 0402 21 19

Piens pulverī, granulās vai citā cietā veidā, bez cukura un citiem saldinātājiem, ar tauku saturu 26 % no svara (PG 3):

| a) | eksportējot preces, kuru sastāvā PG 3 pielīdzināto produktu veidā ir pazeminātas cenas sviests vai krējums, kas iegūts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1898/2005 |
| --- | --- |

a)

eksportējot preces, kuru sastāvā PG 3 pielīdzināto produktu veidā ir pazeminātas cenas sviests vai krējums, kas iegūts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1898/2005

22,51

22,51

| b) | eksportējot citas preces |
| --- | --- |

b)

eksportējot citas preces

54,00

54,00

ex 0405 10

Sviests ar tauku saturu 82 % no svara (PG 6):

| a) | eksportējot preces, kas satur pazeminātas cenas sviestu vai krējumu, kas izgatavots saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1898/2005 izklāstītajiem nosacījumiem |
| --- | --- |

a)

eksportējot preces, kas satur pazeminātas cenas sviestu vai krējumu, kas izgatavots saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1898/2005 izklāstītajiem nosacījumiem

71,00

71,00

| b) | eksportējot preces, kas atbilst KN kodam 2106 90 98 un kuru piena tauku saturs ir 40 % vai vairāk no svara |
| --- | --- |

b)

eksportējot preces, kas atbilst KN kodam 2106 90 98 un kuru piena tauku saturs ir 40 % vai vairāk no svara

106,75

106,75

| c) | eksportējot citas preces |
| --- | --- |

c)

eksportējot citas preces

99,50

99,50

---

(1)  Šajā pielikuma noteiktās likmes nav piemērojamas eksportam uz Bulgāriju no 2004. gada 1. oktobra, uz Romāniju no 2005. gada 1. decembra, kā arī precēm, kas minétas Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlija Nolīguma 2. protokola I un II tabulā un ko eksportē uz Šveices Konfederāciju vai uz Lihtenšteinas Firstisti no 2005. gada 1. februāra.

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

| 25.8.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 232/40 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 232/40

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 24. augusts)

par Kopienas finansiālo atbalstu Āzijas putnu mēra izskaušanai Dānijā 2005. gadā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 3805)

(Autentisks ir tikai teksts dāņu valodā)

(2006/579/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Lēmumu 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā (1), un jo īpaši tā 3. un 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Lai pēc iespējas ātrāk veicinātu Āzijas putnu mēra izskaušanu, Kopiena saskaņā ar Lēmuma 90/424/EEK 4. panta 2. punktā paredzētajiem nosacījumiem var sniegt dalībvalstij atbalstu tās attaisnoto izdevumu finansēšanā. |
| --- | --- |

(1)

Lai pēc iespējas ātrāk veicinātu Āzijas putnu mēra izskaušanu, Kopiena saskaņā ar Lēmuma 90/424/EEK 4. panta 2. punktā paredzētajiem nosacījumiem var sniegt dalībvalstij atbalstu tās attaisnoto izdevumu finansēšanā.

| (2) | Kopienas finansiālais atbalsts, kas ieguldīts ārkārtas pasākumos Āzijas putnu mēra apkarošanā, pakļauts noteikumiem Komisijas 2005. gada 28. februāra Regulā (EK) Nr. 349/2005, ar ko paredz noteikumus Kopienas finansējuma piešķiršanai ārkārtas pasākumiem un noteiktu dzīvnieku slimību apkarošanai atbilstīgi Padomes Lēmumam 90/424/EEK (2). |
| --- | --- |

(2)

Kopienas finansiālais atbalsts, kas ieguldīts ārkārtas pasākumos Āzijas putnu mēra apkarošanā, pakļauts noteikumiem Komisijas 2005. gada 28. februāra Regulā (EK) Nr. 349/2005, ar ko paredz noteikumus Kopienas finansējuma piešķiršanai ārkārtas pasākumiem un noteiktu dzīvnieku slimību apkarošanai atbilstīgi Padomes Lēmumam 90/424/EEK (2).

| (3) | Dānijā 2005. gadā konstatēja Āzijas putnu mēra uzliesmojumus. Šī slimība nopietni apdraud Kopienas mājputnus. |
| --- | --- |

(3)

Dānijā 2005. gadā konstatēja Āzijas putnu mēra uzliesmojumus. Šī slimība nopietni apdraud Kopienas mājputnus.

| (4) | 2006. gada 24. aprīlī Dānija iesniedza pēdējo aptuveno aprēķinu izmaksām, kas radušās, izskaužot slimību. |
| --- | --- |

(4)

2006. gada 24. aprīlī Dānija iesniedza pēdējo aptuveno aprēķinu izmaksām, kas radušās, izskaužot slimību.

| (5) | Dānijas iestādes pilnībā izpildījušas Lēmuma 90/424/EEK 3. pantā un Regulas (EK) Nr. 349/2005 6. pantā paredzētās tehniskās un administratīvās prasības. |
| --- | --- |

(5)

Dānijas iestādes pilnībā izpildījušas Lēmuma 90/424/EEK 3. pantā un Regulas (EK) Nr. 349/2005 6. pantā paredzētās tehniskās un administratīvās prasības.

| (6) | Kopienas finansiālo atbalstu izmaksā ar noteikumu, ka plānotie pasākumi ir faktiski veikti un attiecīgās iestādes noteiktajā termiņā sniedz visu nepieciešamo informāciju. |
| --- | --- |

(6)

Kopienas finansiālo atbalstu izmaksā ar noteikumu, ka plānotie pasākumi ir faktiski veikti un attiecīgās iestādes noteiktajā termiņā sniedz visu nepieciešamo informāciju.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršana Dānijai

1.   Dānija var saņemt Kopienas finansiālo atbalstu par izdevumiem, kas radušies ārkārtas pasākumos Āzijas putnu mēra apkarošanā 2005. gadā.

2.   Kopienas finansiālais atbalsts sedz 50 % no izdevumiem, par ko var saņemt Kopienas finansējumu. To izmaksā saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 349/2005 paredzētajiem nosacījumiem.

2. pants

Adresāts

Šis lēmums ir adresēts Dānijas Karalistei.

Briselē, 2006. gada 24. augustā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 224, 18.8.1990., 19. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/53/EK (OV L 29, 2.2.2006., 37. lpp.).

1

(2)  OV L 55, 1.3.2005., 12. lpp.

2

---

Labojums

| 25.8.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 232/42 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 232/42

---

Labojums Komisijas 2006. gada 9. augusta Regulā (EK) Nr. 1210/2006, ar kuru 67. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar ko nosaka konkrētus, īpašus, ierobežojošus, pret noteiktām personām un organizācijām, kuras saistītas ar Osamu Bin Ladenu, organizācijas Al-Qaida tīklu un Taliban, vērstus pasākumus un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 467/2001

(
  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 219, 2006. gada 10. augusts
  )

| 1) | 15. lappusē pielikuma 4. punkta otrajā daļā: |
| --- | --- |

1)

15. lappusē pielikuma 4. punkta otrajā daļā:

ierakstu:

“Kawa Farhad Hamawandi Kanabi Ahmad
  ”

aizstāj ar:

“Farhad Kanabi Ahmad
  ”.

| 2) | 15. lappusē pielikuma 5. punkta otrajā daļā: |
| --- | --- |

2)

15. lappusē pielikuma 5. punkta otrajā daļā:

ierakstu:

“Mustapha Nasri Ait El Hadi Ben Abdul Kader Ait El Hadi
  ”

aizstāj ar:

“Mustapha Nasri Ben Abdul Kader Ait El Hadi
  ”.

| 3) | 16. lappusē pielikuma 9. punkta otrajā daļā: |
| --- | --- |

3)

16. lappusē pielikuma 9. punkta otrajā daļā:

ierakstu:

“Noureddine Al-Drissi Ben Ali Ben Belkassem Al-Drissi
  ”

aizstāj ar:

“Noureddine Ben Ali Ben Belkassem Al-Drissi
  ”.

| 4) | 16. lappusē pielikuma 10. punkta otrajā daļā: |
| --- | --- |

4)

16. lappusē pielikuma 10. punkta otrajā daļā:

ierakstu:

“Ibn Al-Shaykh Ali Mohamed Al-Libi Abdul Aziz Al Zar’ani Al Fakhiri
  ”

aizstāj ar:

“Ali Mohamed Abdul Aziz Al Zar’ani Al Fakhiri
  ”.

| 5) | 16. lappusē pielikuma 11. punkta otrajā daļā: |
| --- | --- |

5)

16. lappusē pielikuma 11. punkta otrajā daļā:

ierakstu:

“Ibrahim Ben Hedhili Al-Hamami Ben Mohamed Al-Hamami
  ”

aizstāj ar:

“Ibrahim Ben Hedhili Ben Mohamed Al-Hamami
  ”.

| 6) | 17. lappusē pielikuma 12. punkta otrajā daļā: |
| --- | --- |

6)

17. lappusē pielikuma 12. punkta otrajā daļā:

ierakstu:

“Kamal Ben Maoeldi Al-Hamraoui Ben Hassan Al-Hamraoui
  ”

aizstāj ar:

“Kamal Ben Maoeldi Ben Hassan Al-Hamraoui
  ”.

| 7) | 17. lappusē pielikuma 13. punkta otrajā daļā: |
| --- | --- |

7)

17. lappusē pielikuma 13. punkta otrajā daļā:

ierakstu:

“Imad Ben Bechir Al-Jammali Ben Hamda Al-Jammali
  ”

aizstāj ar:

“Imad Ben Bechir Ben Hamda Al-Jammali
  ”.

| 8) | 17. lappusē pielikuma 14. punkta otrajā daļā: |
| --- | --- |

8)

17. lappusē pielikuma 14. punkta otrajā daļā:

ierakstu:

“Riadh Al-Jelassi Ben Belkassem Ben Mohamed Al-Jelassi
  ”

aizstāj ar:

“Riadh Ben Belkassem Ben Mohamed Al-Jelassi
  ”.

| 9) | 17. lappusē pielikuma 15. punkta otrajā daļā: |
| --- | --- |

9)

17. lappusē pielikuma 15. punkta otrajā daļā:

ierakstu:

“Faouzi Al-Jendoubi Ben Mohamed Ben Ahmed Al-Jendoubi
  ”

aizstāj ar:

“Faouzi Ben Mohamed Ben Ahmed Al-Jendoubi
  ”.

| 10) | 17. lappusē pielikuma 16. punkta otrajā daļā: |
| --- | --- |

10)

17. lappusē pielikuma 16. punkta otrajā daļā:

ierakstu:

“Tarek Ben Habib Al-Maaroufi Ben Al-Toumi Al-Maaroufi
  ”

aizstāj ar:

“Tarek Ben Habib Ben Al-Toumi Al-Maaroufi
  ”.

| 11) | 17. lappusē pielikuma 17. punkta otrajā daļā: |
| --- | --- |

11)

17. lappusē pielikuma 17. punkta otrajā daļā:

ierakstu:

“Lofti Al-Rihani Ben Abdul Hamid Ben Ali Al-Rihani
  ”

aizstāj ar:

“Lofti Ben Abdul Hamid Ben Ali Al-Rihani
  ”.

| 12) | 18. lappusē pielikuma 18. punkta otrajā daļā: |
| --- | --- |

12)

18. lappusē pielikuma 18. punkta otrajā daļā:

ierakstu:

“Nazih Abdul Hamed Al-Raghie Nabih Al-Ruqai’i
  (alias a) Anas Al-Liby; b) Anas Al-Sibai Al-Libi
  ; c) Nazih Al-Raghie
  ; d) Nazih Abdul Hamed Al-Raghie
  ; e) Anas Al-Sabai
  )”

aizstāj ar:

“Nazih Abdul Hamed Nabih Al-Ruqai’i
  (alias a) Anas Al-Liby; b) Anas Al-Sibai; c) Nazih Abdul Hamed Al-Raghie
  )”.

| 13) | 18. lappusē pielikuma 19. punkta otrajā daļā: |
| --- | --- |

13)

18. lappusē pielikuma 19. punkta otrajā daļā:

ierakstu:

“Faraj Farj Faraj Hassan Hussein Al Saadi Al-Sa’idi
  (alias a) Mohamed Abdulla Imad
  ; b) Muhamad Abdullah Imad
  ; c) Imad Mouhamed Abdellah
  ; d) Faraj Farj Hassan Al Saadi
  ; e) Hamza “the Libyan”Al Libi
  ; f) Abdallah Abd al-Rahim
  )”

aizstāj ar:

“Faraj Faraj Hussein Al-Sa’idi
  (alias a) Mohamed Abdulla Imad; b) Muhamad Abdullah Imad
  ; c) Imad Mouhamed Abdellah
  ; d) Faraj Farj Hassan Al Saadi
  ; e) Hamza Al Libi
  ; f) Abdallah Abd al-Rahim
  )”.

| 14) | 18. lappusē pielikuma 20. punkta otrajā daļā: |
| --- | --- |

14)

18. lappusē pielikuma 20. punkta otrajā daļā:

ierakstu:

“Al-Azhar Ben Mohammed Ben Mmar Al-Tlili Ben Abdallah Al-Tlili
  ”

aizstāj ar:

“Al-Azhar Ben Ammar Ben Abdallah Al-Tlili
  ”.

| 15) | 18. lappusē pielikuma 21. punkta otrajā daļā: |
| --- | --- |

15)

18. lappusē pielikuma 21. punkta otrajā daļā:

ierakstu:

“Habib Al-Wadhani Ben Ali Ben Said Al-Wadhani
  ”

aizstāj ar:

“Habib Ben Ali Ben Said Al-Wadhani
  ”.

| 16) | 18. lappusē pielikuma 22. punkta otrajā daļā: |
| --- | --- |

16)

18. lappusē pielikuma 22. punkta otrajā daļā:

ierakstu:

“Imad Ben Al-Mekki Al-Zarkaoui Ben Al-Akhdar Al-Zarkaoui
  ”

aizstāj ar:

“Imad Ben Al-Mekki Ben Al-Akhdar Al-Zarkaoui
  ”.

| 17) | 18. lappusē pielikuma 23. punkta otrajā daļā: |
| --- | --- |

17)

18. lappusē pielikuma 23. punkta otrajā daļā:

ierakstu:

“Nabil Ben Attia Ben Mohamed Ben Ali Ben Attia
  ”

aizstāj ar:

“Nabil Ben Mohamed Ben Ali Ben Attia
  ”.

| 18) | 19. lappusē pielikuma 24. punkta otrajā daļā:







  ierakstu | : | “Lased Al As’ad Ben Heni Hani
  (alias a) Lased Ben Heni Low
  ; b) Mohamed Abu Abda)” |
| --- | --- | --- | --- |
| aizstāj ar | : | “Al As’ad Ben Hani
  (alias a) Lased Ben Heni
  ; b) Mohamed Abu Abda)”, |

18)

19. lappusē pielikuma 24. punkta otrajā daļā:

ierakstu

:

“Lased Al As’ad Ben Heni Hani
  (alias a) Lased Ben Heni Low
  ; b) Mohamed Abu Abda)”

aizstāj ar

:

“Al As’ad Ben Hani
  (alias a) Lased Ben Heni
  ; b) Mohamed Abu Abda)”,

un

| ierakstu | : | “b) notiesāts Itālijā 11.11.2002.” |
| --- | --- | --- |
| aizstāj ar | : | “b) notiesāts Itālijā 11.12.2002.”. |

ierakstu

:

“b) notiesāts Itālijā 11.11.2002.”

aizstāj ar

:

“b) notiesāts Itālijā 11.12.2002.”.

| 19) | 19. lappusē pielikuma 25. punkta otrajā daļā: |
| --- | --- |

19)

19. lappusē pielikuma 25. punkta otrajā daļā:

ierakstu:

“Hamadi Ben Ali Ben Abdul Aziz Bouyehia Ben Ali Bouyehia
  ”

aizstāj ar:

“Hamadi Ben Abdul Aziz Ben Ali Bouyehia
  ”.

| 20) | 19. lappusē pielikuma 26. punkta otrajā daļā:







  ierakstu | : | “Fethi Ben Al-Rabei Mnasri Ben Absha Mnasri
  ” |
| --- | --- | --- | --- |
| aizstāj ar | : | “Fethi Ben Al-Rabei Ben Absha Mnasri
  ”, |

20)

19. lappusē pielikuma 26. punkta otrajā daļā:

ierakstu

:

“Fethi Ben Al-Rabei Mnasri Ben Absha Mnasri
  ”

aizstāj ar

:

“Fethi Ben Al-Rabei Ben Absha Mnasri
  ”,

un

| ierakstu | : | “Dzimšanas vieta: Nefza, Baja, Tunisija” |
| --- | --- | --- |
| aizstāj ar | : | “Dzimšanas vieta: Baja, Tunisija”. |

ierakstu

:

“Dzimšanas vieta: Nefza, Baja, Tunisija”

aizstāj ar

:

“Dzimšanas vieta: Baja, Tunisija”.

| 21) | 19. lappusē pielikuma 27. punkta otrajā daļā: |
| --- | --- |

21)

19. lappusē pielikuma 27. punkta otrajā daļā:

ierakstu:

“Saadi Nessim Nassim Ben Mohamed Al-Cherif Ben Mohamed Saleh Al-Saadi
  ”

aizstāj ar:

“Nessim Ben Mohamed Al-Cherif Ben Mohamed Saleh Al-Saadi
  ”.

| 22) | 19. lappusē pielikuma 28. punkta otrajā daļā: |
| --- | --- |

22)

19. lappusē pielikuma 28. punkta otrajā daļā:

ierakstu:

“Ibrahim Ali Muhammad Abu Bakr Abu Bakr Tantoush (alias a) Al-Libi; b) Abd al-Muhsin; c) Ibrahim Ali Muhammad Abu Bakr; d) Abdul Rahman; e) Abu Anas Al-Libi)”

aizstāj ar:

“Ibrahim Ali Abu Bakr Tantoush
  (alias a) Abd al-Muhsin; b) Ibrahim Ali Muhammad Abu Bakr; c) Abdul Rahman; d) Abu Anas; e) Al-Libi)”.

---

| 25.8.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 232/44 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 232/44

---

Labojums Padomes Regulā (EK) Nr. 320/2006 (2006. gada 20. februāris), ar ko nosaka pagaidu shēmu cukura rūpniecības restrukturizācijai Kopienā un groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu

(
  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 58, 2006. gada 28. februāris
  )

| 1. | 17. lappusē, 5. panta 3. punktā |
| --- | --- |

1.

17. lappusē, 5. panta 3. punktā

tekstu:

“Tad pieteikuma iesniedzējs var vai nu savu pieteikumu atsaukt, vai izpildīt nepilnīgās vietas.”

lasīt šādi:

“Tad pieteikuma iesniedzējs var vai nu savu pieteikumu atsaukt, vai papildināt to.”.

| 2. | 17. lappusē, 6. panta 2. punktā |
| --- | --- |

2.

17. lappusē, 6. panta 2. punktā

tekstu:

“109,50 EUR par 2006./2007. tirdzniecības gada atteiktās cukura kvotas tonnu;

109,50 EUR par 2007./2008. tirdzniecības gada atteiktās cukura kvotas tonnu;

93,80 EUR par 2008./2009. tirdzniecības gada atteiktās cukura kvotas tonnu;

78,00 EUR par 2009./2010. tirdzniecības gada atteiktās cukura kvotas tonnu.”

lasīt šādi:

“109,50 EUR par atteiktās cukura kvotas tonnu 2006./2007. tirdzniecības gadā;

109,50 EUR par atteiktās cukura kvotas tonnu 2007./2008. tirdzniecības gadā;

93,80 EUR par atteiktās cukura kvotas tonnu 2008./2009. tirdzniecības gadā;

78,00 EUR par atteiktās cukura kvotas tonnu 2009./2010. tirdzniecības gadā.”.

---