# Uradni list L 125/2006

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 125 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4912. maj 2006 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 125

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4912. maj 2006

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 716/2006 z dne 5. maja 2006 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz mrtvopečenega (sintranega) magnezijevega oksida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 717/2006 z dne 11. maja 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 18 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 718/2006 z dne 11. maja 2006 o določitvi največjega izvoznega nadomestila za maslo v okviru stalnega javnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 581/2004 | 20 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 719/2006 z dne 11. maja 2006 o določitvi največjega izvoznega nadomestila za posneto mleko v prahu v okviru stalnega razpisa, določenega v Uredbi (ES) št. 582/2004 | 22 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 720/2006 z dne 11. maja 2006 o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za ječmen v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1058/2005 | 23 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 721/2006 z dne 11. maja 2006 o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za navadno pšenico v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1059/2005 | 24 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

*

Uredba Sveta (ES) št. 716/2006 z dne 5. maja 2006 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz mrtvopečenega (sintranega) magnezijevega oksida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

1

Uredba Komisije (ES) št. 717/2006 z dne 11. maja 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

18

Uredba Komisije (ES) št. 718/2006 z dne 11. maja 2006 o določitvi največjega izvoznega nadomestila za maslo v okviru stalnega javnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 581/2004

20

Uredba Komisije (ES) št. 719/2006 z dne 11. maja 2006 o določitvi največjega izvoznega nadomestila za posneto mleko v prahu v okviru stalnega razpisa, določenega v Uredbi (ES) št. 582/2004

22

Uredba Komisije (ES) št. 720/2006 z dne 11. maja 2006 o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za ječmen v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1058/2005

23

Uredba Komisije (ES) št. 721/2006 z dne 11. maja 2006 o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za navadno pšenico v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1059/2005

24

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Sklep Komisije z dne 19. aprila 2006 o oblikovanju standardnih obrazcev za posredovanje zahtev in odločitev v skladu z Direktivo Sveta 2004/80/ES v zvezi z odškodnino žrtvam kaznivih dejanj | 25 |
| | * | Odločba Komisije z dne 8. maja 2006 o dovoljenju Republiki Poljski, da v skladu z Direktivo Sveta 2002/53/ES na svojem ozemlju prepove uporabo nekaterih sort koruze iz skupnega kataloga sort poljščin
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 1790) | 31 |
| | * | Priporočilo Komisije z dne 8. maja 2006 o spodbujanju uporabe električne energije z obrežja pri ladjah med privezom v pristaniščih Skupnosti (
  1
  ) | 38 |
| | * | Odločba Komisije z dne 8. maja 2006 o spremembi Odločbe 2001/171/ES za podaljšanje veljavnosti pogojev za odstopanje pri stekleni embalaži glede mejnih koncentracij težkih kovin, določenih v Direktivi 94/62/ES
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 1823)

   (
  1
  ) | 43 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

*

Sklep Komisije z dne 19. aprila 2006 o oblikovanju standardnih obrazcev za posredovanje zahtev in odločitev v skladu z Direktivo Sveta 2004/80/ES v zvezi z odškodnino žrtvam kaznivih dejanj

25

*

Odločba Komisije z dne 8. maja 2006 o dovoljenju Republiki Poljski, da v skladu z Direktivo Sveta 2002/53/ES na svojem ozemlju prepove uporabo nekaterih sort koruze iz skupnega kataloga sort poljščin
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 1790)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 1790)

31

*

Priporočilo Komisije z dne 8. maja 2006 o spodbujanju uporabe električne energije z obrežja pri ladjah med privezom v pristaniščih Skupnosti (
  1
  )

1

38

*

Odločba Komisije z dne 8. maja 2006 o spremembi Odločbe 2001/171/ES za podaljšanje veljavnosti pogojev za odstopanje pri stekleni embalaži glede mejnih koncentracij težkih kovin, določenih v Direktivi 94/62/ES
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 1823)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 1823)

1

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 12.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 125/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 125/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 716/2006

z dne 5. maja 2006

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz mrtvopečenega (sintranega) magnezijevega oksida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljevanju „osnovna uredba“), in zlasti členov 9 in 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Komisija,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Veljavni ukrepi

| (1) | Decembra 1993 so bili z Uredbo Sveta (ES) št. 3386/93 (2) („prvotna preiskava“) uvedeni dokončni protidampinški ukrepi na uvoz mrtvopečenega (sintranega) magnezijevega oksida („MMO“ ali „zadevni izdelek“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“). Ti ukrepi so bili v obliki najnižje uvozne cene. |
| --- | --- |

(1)

Decembra 1993 so bili z Uredbo Sveta (ES) št. 3386/93 (2) („prvotna preiskava“) uvedeni dokončni protidampinški ukrepi na uvoz mrtvopečenega (sintranega) magnezijevega oksida („MMO“ ali „zadevni izdelek“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“). Ti ukrepi so bili v obliki najnižje uvozne cene.

| (2) | Po pregledu zaradi izteka ukrepa so bili ti protidampinški ukrepi februarja 2000 z Uredbo Sveta (ES) št. 360/2000 (3) ohranjeni. |
| --- | --- |

(2)

Po pregledu zaradi izteka ukrepa so bili ti protidampinški ukrepi februarja 2000 z Uredbo Sveta (ES) št. 360/2000 (3) ohranjeni.

| (3) | Po vmesnem pregledu je Svet z Uredbo (ES) št. 986/2003 (4) spremenil obliko veljavnih protidampinških ukrepov, tako da je bila najnižja cena ohranjena, pod posebnimi pogoji pa je bila za vse ostale primere uvedena 63,3 % dajatev ad valorem. |
| --- | --- |

(3)

Po vmesnem pregledu je Svet z Uredbo (ES) št. 986/2003 (4) spremenil obliko veljavnih protidampinških ukrepov, tako da je bila najnižja cena ohranjena, pod posebnimi pogoji pa je bila za vse ostale primere uvedena 63,3 % dajatev ad valorem.

2.   Zahtevek za pregled

| (4) | Po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnih protidampinških ukrepov na uvoz MMO s poreklom iz LRK (5) so službe Komisije novembra 2004 prejele zahtevek za pregled teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnih protidampinških ukrepov na uvoz MMO s poreklom iz LRK (5) so službe Komisije novembra 2004 prejele zahtevek za pregled teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

| (5) | Zahtevek je v imenu proizvajalcev Skupnosti vložil Eurométaux (v nadaljevanju „proizvajalci vložniki“), ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje MMO v Skupnosti. |
| --- | --- |

(5)

Zahtevek je v imenu proizvajalcev Skupnosti vložil Eurométaux (v nadaljevanju „proizvajalci vložniki“), ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje MMO v Skupnosti.

| (6) | Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka veljavnosti teh ukrepov damping in škoda za industrijo Skupnosti verjetno nadaljevala ali ponovno pojavila. Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da so obstajali zadostni dokazi za začetek pregleda, zato je uvedla preiskavo (6) v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka veljavnosti teh ukrepov damping in škoda za industrijo Skupnosti verjetno nadaljevala ali ponovno pojavila. Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da so obstajali zadostni dokazi za začetek pregleda, zato je uvedla preiskavo (6) v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

3.   Preiskava

| (7) | Službe Komisije so o začetku pregleda uradno obvestile proizvajalce Skupnosti vložnike, druge proizvajalce Skupnosti, proizvajalce izvoznike v LRK (v nadaljevanju „kitajski izvozniki“), uvoznike, trgovce, uporabnike in njihova združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, ter predstavnike vlade države izvoznice. |
| --- | --- |

(7)

Službe Komisije so o začetku pregleda uradno obvestile proizvajalce Skupnosti vložnike, druge proizvajalce Skupnosti, proizvajalce izvoznike v LRK (v nadaljevanju „kitajski izvozniki“), uvoznike, trgovce, uporabnike in njihova združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, ter predstavnike vlade države izvoznice.

| (8) | Službe Komisije so poslale vprašalnike vsem navedenim strankam ter tistim, ki so se javili v roku, določenem v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(8)

Službe Komisije so poslale vprašalnike vsem navedenim strankam ter tistim, ki so se javili v roku, določenem v obvestilu o začetku.

| (9) | Službe Komisije so dale vsem neposredno zadevnim strankam tudi možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo za zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(9)

Službe Komisije so dale vsem neposredno zadevnim strankam tudi možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo za zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku.

| (10) | Zaradi pričakovanega velikega števila proizvajalcev izvoznikov v LRK in uvoznikov zadevnega izdelka je bilo v skladu s členom 17 osnovne uredbe v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in če je, da bi izbrala vzorec, so službe Komisije poslale obrazce za vzorčenje, v katerih je moral vsak proizvajalec izvoznik in zadevni uvoznik navesti posebne informacije o svojem povprečnem obsegu prodaje ter cenah. Noben proizvajalec izvoznik ni izpolnil vprašalnika, izpolnjene vprašalnike je Komisija prejela le od treh uvoznikov. Zato je bilo sklenjeno, da vzorčenje ni potrebno. |
| --- | --- |

(10)

Zaradi pričakovanega velikega števila proizvajalcev izvoznikov v LRK in uvoznikov zadevnega izdelka je bilo v skladu s členom 17 osnovne uredbe v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in če je, da bi izbrala vzorec, so službe Komisije poslale obrazce za vzorčenje, v katerih je moral vsak proizvajalec izvoznik in zadevni uvoznik navesti posebne informacije o svojem povprečnem obsegu prodaje ter cenah. Noben proizvajalec izvoznik ni izpolnil vprašalnika, izpolnjene vprašalnike je Komisija prejela le od treh uvoznikov. Zato je bilo sklenjeno, da vzorčenje ni potrebno.

| (11) | Komisija je vprašalnike poslala tudi proizvajalcem v možnih primerljivih državah, namreč v Braziliji, Kanadi in Turčiji, ki so jih službe Komisije poznale. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je vprašalnike poslala tudi proizvajalcem v možnih primerljivih državah, namreč v Braziliji, Kanadi in Turčiji, ki so jih službe Komisije poznale.

| (12) | Vsi proizvajalci Skupnosti vložniki so izpolnili vprašalnike. Vprašalnika ni izpolnil noben kitajski proizvajalec izvoznik in noben uvoznik. Dva uvoznika pa sta pisno izrazila svoji stališči. En uporabnik je le delno izpolnil vprašalnik. |
| --- | --- |

(12)

Vsi proizvajalci Skupnosti vložniki so izpolnili vprašalnike. Vprašalnika ni izpolnil noben kitajski proizvajalec izvoznik in noben uvoznik. Dva uvoznika pa sta pisno izrazila svoji stališči. En uporabnik je le delno izpolnil vprašalnik.

| (13) | Službe Komisije so poiskale in preverile vse informacije, ki so bile po njihovem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava dampinga, škode in interesa Skupnosti. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:






  (a) | proizvajalci Skupnosti vložniki:







  — | Grecian Magnesite SA, Atene, Grčija; |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Službe Komisije so poiskale in preverile vse informacije, ki so bile po njihovem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava dampinga, škode in interesa Skupnosti. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

(a)

proizvajalci Skupnosti vložniki:

—

Grecian Magnesite SA, Atene, Grčija;

| — | Magnesitas Navarras, S.A., Pamplona, Španija; |
| --- | --- |

—

Magnesitas Navarras, S.A., Pamplona, Španija;

| — | Slovenské magnezitové závody a.s., Jelšava, Slovaška; |
| --- | --- |

—

Slovenské magnezitové závody a.s., Jelšava, Slovaška;

| (b) | proizvajalci v primerljivi državi:







  — | Kümaş Kütahya Manyezit Işletmeleri Pazarlama A.Ş., Kütahya, Turčija. |
| --- | --- | --- |

(b)

proizvajalci v primerljivi državi:

—

Kümaş Kütahya Manyezit Işletmeleri Pazarlama A.Ş., Kütahya, Turčija.

4.   Obdobje preiskave

| (14) | Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovnega pojava dampinga je zajela obdobje od 1. januarja 2004 do 31. decembra 2004 (v nadaljevanju „OP“). Proučevanje trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava škode, je potekalo od 1. januarja 2000 do konca OP („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(14)

Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovnega pojava dampinga je zajela obdobje od 1. januarja 2004 do 31. decembra 2004 (v nadaljevanju „OP“). Proučevanje trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava škode, je potekalo od 1. januarja 2000 do konca OP („obravnavano obdobje“).

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

| (15) | Zadevni izdelek je enak kot izdelek iz prejšnje preiskave, ki je privedla do uvedbe trenutno veljavnih ukrepov, tj. naravni mrtvopečeni (sintran) magnezijev oksid s poreklom iz LRK, ki se uvršča pod oznako KN 2519 90 30. |
| --- | --- |

(15)

Zadevni izdelek je enak kot izdelek iz prejšnje preiskave, ki je privedla do uvedbe trenutno veljavnih ukrepov, tj. naravni mrtvopečeni (sintran) magnezijev oksid s poreklom iz LRK, ki se uvršča pod oznako KN 2519 90 30.

| (16) | MMO se predeluje iz magnezita, ki je naravno prisotni magnezijev karbonat. Za proizvodnjo MMO je treba magnezijev karbonat izkopati, drobiti, razvrstiti in žgati v peči pri temperaturi od 1 500 do 2 000 °C. Rezultat je MMO z vsebnostjo od 80 do 98 % MgO (magnezijevega oksida). Glavne nečistote v MMO so SiO2, Fe2O3, Al2O3, CaO in B2O3 (silicijev oksid, železov oksid, aluminijev oksid, kalcijev oksid in borov oksid). MMO se uporablja predvsem v industriji ognjevzdržnih materialov za pridobivanje oblikovanih in neoblikovanih ognjevzdržnih izdelkov. Čeprav obstajajo različne vrste zadevnega izdelka z različno vsebnostjo MgO, imajo vse vrste enake osnovne kemijske in fizikalne lastnosti ter uporabo in so zamenljive. Kot v prejšnji preiskavi je zato treba za namen te preiskave vse stopnje kakovosti in vrste MMO obravnavati kot en izdelek. |
| --- | --- |

(16)

MMO se predeluje iz magnezita, ki je naravno prisotni magnezijev karbonat. Za proizvodnjo MMO je treba magnezijev karbonat izkopati, drobiti, razvrstiti in žgati v peči pri temperaturi od 1 500 do 2 000 °C. Rezultat je MMO z vsebnostjo od 80 do 98 % MgO (magnezijevega oksida). Glavne nečistote v MMO so SiO2, Fe2O3, Al2O3, CaO in B2O3 (silicijev oksid, železov oksid, aluminijev oksid, kalcijev oksid in borov oksid). MMO se uporablja predvsem v industriji ognjevzdržnih materialov za pridobivanje oblikovanih in neoblikovanih ognjevzdržnih izdelkov. Čeprav obstajajo različne vrste zadevnega izdelka z različno vsebnostjo MgO, imajo vse vrste enake osnovne kemijske in fizikalne lastnosti ter uporabo in so zamenljive. Kot v prejšnji preiskavi je zato treba za namen te preiskave vse stopnje kakovosti in vrste MMO obravnavati kot en izdelek.

2.   Podobni izdelek

| (17) | Tako kot prejšnje preiskave je tudi ta preiskava v zvezi s pregledom potrdila, da imajo izdelki, ki jih je izvozil LRK in izdelki, izdelani in prodani na domačem trgu LRK ter izdelki, ki so jih izdelali in prodali proizvajalci Skupnosti na trgu Skupnosti ter proizvajalci na domačem trgu primerljive države, enake osnovne fizikalne in kemijske lastnosti ter končno uporabo in se zato v skladu s členom 1(4) osnovne uredbe štejejo za podobne izdelke. |
| --- | --- |

(17)

Tako kot prejšnje preiskave je tudi ta preiskava v zvezi s pregledom potrdila, da imajo izdelki, ki jih je izvozil LRK in izdelki, izdelani in prodani na domačem trgu LRK ter izdelki, ki so jih izdelali in prodali proizvajalci Skupnosti na trgu Skupnosti ter proizvajalci na domačem trgu primerljive države, enake osnovne fizikalne in kemijske lastnosti ter končno uporabo in se zato v skladu s členom 1(4) osnovne uredbe štejejo za podobne izdelke.

C.   VERJETNOST NADALJEVANJA DAMPINGA

| (18) | V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali je verjetno, da bi iztek ukrepov povzročil nadaljevanje dampinga. |
| --- | --- |

(18)

V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali je verjetno, da bi iztek ukrepov povzročil nadaljevanje dampinga.

1.   Uvodne pripombe

| (19) | Ker ni sodeloval noben kitajski proizvajalec izvoznik niti uvoznik v Skupnosti, je morala proučitev temeljiti na informacijah, ki so jih službe Komisije pridobile iz drugih virov. V tem smislu in v skladu z določbami člena 18 osnovne uredbe so bile za določitev uvoznih količin in cen uporabljeni podatki Eurostata za osemmestne oznake KN, preverjene z drugimi viri. |
| --- | --- |

(19)

Ker ni sodeloval noben kitajski proizvajalec izvoznik niti uvoznik v Skupnosti, je morala proučitev temeljiti na informacijah, ki so jih službe Komisije pridobile iz drugih virov. V tem smislu in v skladu z določbami člena 18 osnovne uredbe so bile za določitev uvoznih količin in cen uporabljeni podatki Eurostata za osemmestne oznake KN, preverjene z drugimi viri.

| (20) | Glede na podatke Eurostata je bilo ugotovljeno, da je bilo v OP iz LRK v Skupnost uvoženih 369 079 ton MMO, tj. približno 40 % potrošnje Skupnosti. |
| --- | --- |

(20)

Glede na podatke Eurostata je bilo ugotovljeno, da je bilo v OP iz LRK v Skupnost uvoženih 369 079 ton MMO, tj. približno 40 % potrošnje Skupnosti.

| (21) | V OP prejšnjega pregleda zaradi izteka ukrepov je kitajski uvoz MMO v Skupnost znašal 260 967 ton, tj. 54 % potrošnje Skupnosti. |
| --- | --- |

(21)

V OP prejšnjega pregleda zaradi izteka ukrepov je kitajski uvoz MMO v Skupnost znašal 260 967 ton, tj. 54 % potrošnje Skupnosti.

| (22) | Treba je opomniti, da zaradi razširitve Skupnosti na 25 držav članic ni mogoče neposredno primerjati obsega izvoza in tržnih deležev izvoza iz prejšnjega in sedanjega pregleda zaradi izteka. |
| --- | --- |

(22)

Treba je opomniti, da zaradi razširitve Skupnosti na 25 držav članic ni mogoče neposredno primerjati obsega izvoza in tržnih deležev izvoza iz prejšnjega in sedanjega pregleda zaradi izteka.

2.   Damping uvoza med obdobjem preiskave

| (23) | V skladu s členom 11(9) osnovne uredbe so službe Komisije uporabile isto metodologijo kakor v prejšnji preiskavi. Treba je opozoriti, da je bila v prejšnji preiskavi določena 50-odstotna stopnja dampinga. |
| --- | --- |

(23)

V skladu s členom 11(9) osnovne uredbe so službe Komisije uporabile isto metodologijo kakor v prejšnji preiskavi. Treba je opozoriti, da je bila v prejšnji preiskavi določena 50-odstotna stopnja dampinga.

| (24) | Za izračun normalne vrednosti se je upoštevalo dejstvo, da je za to preiskavo normalna vrednost za uvoz iz LRK v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe morala temeljiti na podatkih tretje države s tržnim gospodarstvom. V obvestilu o začetku je bila Turčija predvidena kot ustrezna tretja država s tržnim gospodarstvom. Nepovezan uvoznik je trdil, da Turčija ni ustrezna, ker je dostop do surovin v Turčiji težji kot v LRK: rudniki magnezita v Turčiji nimajo enakih naravnih prednosti kot v LRK, zato so stroški pridobivanja in predelave višji kot v kitajskih rudnikih. Isti uvoznik je tudi trdil, da je turški domači trg premajhen, da bi bil reprezentativen za kitajski trg. Ta uvoznik je menil, da sta Brazilija in Kanada primernejši možni tretji državi s tržnim gospodarstvom. |
| --- | --- |

(24)

Za izračun normalne vrednosti se je upoštevalo dejstvo, da je za to preiskavo normalna vrednost za uvoz iz LRK v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe morala temeljiti na podatkih tretje države s tržnim gospodarstvom. V obvestilu o začetku je bila Turčija predvidena kot ustrezna tretja država s tržnim gospodarstvom. Nepovezan uvoznik je trdil, da Turčija ni ustrezna, ker je dostop do surovin v Turčiji težji kot v LRK: rudniki magnezita v Turčiji nimajo enakih naravnih prednosti kot v LRK, zato so stroški pridobivanja in predelave višji kot v kitajskih rudnikih. Isti uvoznik je tudi trdil, da je turški domači trg premajhen, da bi bil reprezentativen za kitajski trg. Ta uvoznik je menil, da sta Brazilija in Kanada primernejši možni tretji državi s tržnim gospodarstvom.

| (25) | Službe Komisije so proučile, ali je Turčija, ki je bila v prejšnji preiskavi uporabljena kot tretja država s tržnim gospodarstvom, še vedno primerna izbira. Zlasti je bilo ugotovljeno, da so vsaj tri turške družbe proizvajale in prodajale MMO v Turčiji v znatnih količinah, pri čemer so konkurirale med seboj in z izvozniki iz drugih držav. V prvotni preiskavi se je obravnavalo vprašanje dostopa do surovin, ki naj bi bil lažji v LRK kot v Turčiji, predloženih pa ni bilo novih dokazov, ki bi spremenili sklep, da je Turčija ustrezna tretja država s tržnim gospodarstvom. Če bi se izkazalo, da take razlike obstajajo, bi jih lahko upoštevali tako, da bi se opravile potrebne prilagoditve. En turški proizvajalec je bil pripravljen sodelovati. |
| --- | --- |

(25)

Službe Komisije so proučile, ali je Turčija, ki je bila v prejšnji preiskavi uporabljena kot tretja država s tržnim gospodarstvom, še vedno primerna izbira. Zlasti je bilo ugotovljeno, da so vsaj tri turške družbe proizvajale in prodajale MMO v Turčiji v znatnih količinah, pri čemer so konkurirale med seboj in z izvozniki iz drugih držav. V prvotni preiskavi se je obravnavalo vprašanje dostopa do surovin, ki naj bi bil lažji v LRK kot v Turčiji, predloženih pa ni bilo novih dokazov, ki bi spremenili sklep, da je Turčija ustrezna tretja država s tržnim gospodarstvom. Če bi se izkazalo, da take razlike obstajajo, bi jih lahko upoštevali tako, da bi se opravile potrebne prilagoditve. En turški proizvajalec je bil pripravljen sodelovati.

| (26) | Upoštevan je bil tudi predlog, da se Brazilija in Kanada izbereta kot možni primerljivi državi, vprašalnike v zvezi s protidampingom pa je Komisija poslala vsem znanim proizvajalcem MMO v teh dveh državah. Vendar vprašalnikov ni izpolnil nihče in službe Komisije niso imele na voljo informacij glede prodajnih cen in stroškov proizvodnje MMO v Kanadi in Braziliji. Zato Brazilije in Kanade ni bilo več mogoče upoštevati kot primerljivih držav. |
| --- | --- |

(26)

Upoštevan je bil tudi predlog, da se Brazilija in Kanada izbereta kot možni primerljivi državi, vprašalnike v zvezi s protidampingom pa je Komisija poslala vsem znanim proizvajalcem MMO v teh dveh državah. Vendar vprašalnikov ni izpolnil nihče in službe Komisije niso imele na voljo informacij glede prodajnih cen in stroškov proizvodnje MMO v Kanadi in Braziliji. Zato Brazilije in Kanade ni bilo več mogoče upoštevati kot primerljivih držav.

| (27) | Zato je bilo sklenjeno, da se kot ustrezna primerljiva država za določitev normalne vrednosti uporabi Turčija. |
| --- | --- |

(27)

Zato je bilo sklenjeno, da se kot ustrezna primerljiva država za določitev normalne vrednosti uporabi Turčija.

| (28) | V skladu s členom 2(4) osnovne uredbe se je proučilo, ali je proizvajalec iz Turčije na domačem trgu prodal zadosti zadevnega izdelka v običajnem poteku trgovine. Ker je bil obseg donosnih transakcij višji od 80 %, tehtana povprečna cena pa je bila višja od stroškov proizvodnje z dodanimi prodajnimi, splošnimi in administrativnimi stroški, je bila normalna vrednost določena na podlagi tehtanih povprečnih cen, ki so bile dejansko plačane za zadevni izdelek na domačem turškem trgu. V skladu s členom 18 osnovne uredbe in ker noben kitajski izvoznik ni sodeloval, se je uporabila tehtana povprečna prodajna cena turškega proizvajalca, saj ni bilo na voljo informacij glede vrst izdelka, uvoženih v Skupnost iz LRK, ter informacij, ki bi pokazale, da se prodajni program, ki so ga kitajski izvozniki izvozili v Skupnost, in turška domača prodaja znatno razlikujeta. |
| --- | --- |

(28)

V skladu s členom 2(4) osnovne uredbe se je proučilo, ali je proizvajalec iz Turčije na domačem trgu prodal zadosti zadevnega izdelka v običajnem poteku trgovine. Ker je bil obseg donosnih transakcij višji od 80 %, tehtana povprečna cena pa je bila višja od stroškov proizvodnje z dodanimi prodajnimi, splošnimi in administrativnimi stroški, je bila normalna vrednost določena na podlagi tehtanih povprečnih cen, ki so bile dejansko plačane za zadevni izdelek na domačem turškem trgu. V skladu s členom 18 osnovne uredbe in ker noben kitajski izvoznik ni sodeloval, se je uporabila tehtana povprečna prodajna cena turškega proizvajalca, saj ni bilo na voljo informacij glede vrst izdelka, uvoženih v Skupnost iz LRK, ter informacij, ki bi pokazale, da se prodajni program, ki so ga kitajski izvozniki izvozili v Skupnost, in turška domača prodaja znatno razlikujeta.

| (29) | Ker kitajski izvozniki niso sodelovali, je morala izvozna cena temeljiti na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Podatki Eurostata so bili izbrani kot ustrezna podlaga za določitev izvozne cene. Povprečne ravni cen po podatkih Eurostata so bile potrjene ob sklicevanju na informacije, ki jih je predložil en sodelujoči uporabnik. |
| --- | --- |

(29)

Ker kitajski izvozniki niso sodelovali, je morala izvozna cena temeljiti na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Podatki Eurostata so bili izbrani kot ustrezna podlaga za določitev izvozne cene. Povprečne ravni cen po podatkih Eurostata so bile potrjene ob sklicevanju na informacije, ki jih je predložil en sodelujoči uporabnik.

| (30) | Tehtana povprečna normalna vrednost se je v skladu s členom 2(11) osnovne uredbe primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno za MMO, obe franko tovarna. |
| --- | --- |

(30)

Tehtana povprečna normalna vrednost se je v skladu s členom 2(11) osnovne uredbe primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno za MMO, obe franko tovarna.

| (31) | Da bi zagotovili pošteno primerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno, so se upoštevale razlike v dejavnikih, ki so vplivali na primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. V zvezi s tem so bile opravljene prilagoditve za stroške za notranji in čezmorski prevoz, zavarovanje, obdelavo, nakladanje in druge tozadevne stroške. |
| --- | --- |

(31)

Da bi zagotovili pošteno primerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno, so se upoštevale razlike v dejavnikih, ki so vplivali na primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. V zvezi s tem so bile opravljene prilagoditve za stroške za notranji in čezmorski prevoz, zavarovanje, obdelavo, nakladanje in druge tozadevne stroške.

| (32) | V prejšnji preiskavi se je sprejelo dejstvo, da je dostop do surovin lažji v LRK kot v Turčiji. Ker ni bilo predloženih informacij, ki bi pokazale spremembo tega stanja, se je dovolil popravek, da bi se lahko upoštevala razlika v obsegu pridobivanja med državama. Uporabljena je bila enaka prilagoditev za normalno vrednost, kot se je uporabila v prejšnji preiskavi, in sicer zmanjšanje normalne vrednosti, ki ustreza 20 % stroškov pridobivanja, ugotovljenih za sodelujočega turškega proizvajalca. |
| --- | --- |

(32)

V prejšnji preiskavi se je sprejelo dejstvo, da je dostop do surovin lažji v LRK kot v Turčiji. Ker ni bilo predloženih informacij, ki bi pokazale spremembo tega stanja, se je dovolil popravek, da bi se lahko upoštevala razlika v obsegu pridobivanja med državama. Uporabljena je bila enaka prilagoditev za normalno vrednost, kot se je uporabila v prejšnji preiskavi, in sicer zmanjšanje normalne vrednosti, ki ustreza 20 % stroškov pridobivanja, ugotovljenih za sodelujočega turškega proizvajalca.

| (33) | Poleg tega je tako kot v prejšnji preiskavi veljalo, da je čistost surovin iz LRK večja kot pri turških surovinah. Ker ni bilo predloženih nobenih informacij, ki bi pokazali spremembo v zvezi s tem, je bila izvedena prilagoditev, ki ustreza 25 % stroškov proizvodnje, ugotovljenih za sodelujočega turškega proizvajalca, da so se upoštevale te razlike. |
| --- | --- |

(33)

Poleg tega je tako kot v prejšnji preiskavi veljalo, da je čistost surovin iz LRK večja kot pri turških surovinah. Ker ni bilo predloženih nobenih informacij, ki bi pokazali spremembo v zvezi s tem, je bila izvedena prilagoditev, ki ustreza 25 % stroškov proizvodnje, ugotovljenih za sodelujočega turškega proizvajalca, da so se upoštevale te razlike.

| (34) | Primerjava normalne vrednosti in izvozne cene je pokazala obstoj dampinga, pri čemer je stopnja dampinga enaka znesku, za katerega tako ugotovljena normalna vrednost presega ceno za izvoz v Skupnost. Ugotovljeno je bilo, da znaša stopnja dampinga kot odstotek uvozne cene CIF meja Skupnosti 35 %. |
| --- | --- |

(34)

Primerjava normalne vrednosti in izvozne cene je pokazala obstoj dampinga, pri čemer je stopnja dampinga enaka znesku, za katerega tako ugotovljena normalna vrednost presega ceno za izvoz v Skupnost. Ugotovljeno je bilo, da znaša stopnja dampinga kot odstotek uvozne cene CIF meja Skupnosti 35 %.

3.   Razvoj uvoza ob razveljavitvi ukrepov

| (35) | Po analizi obstoja dampinga v OP je bila proučeno tudi, ali obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga. Ker noben kitajski proizvajalec izvoznik ni sodeloval in ker je bilo na voljo le malo javnih informacij o kitajski industriji MMO, spodnje sklepne ugotovitve temeljijo predvsem na razpoložljivih dejstvih, tj. na informacijah o tržni raziskavi, ki so jih predložili proizvajalci pritožniki ali so bile ugotovljene med preiskavo in ki so se zdele zanesljive, ter na podatkih Eurostata, japonski trgovinski statistiki ter podatkih US bureau of the Census (ameriškega statističnega urada). |
| --- | --- |

(35)

Po analizi obstoja dampinga v OP je bila proučeno tudi, ali obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga. Ker noben kitajski proizvajalec izvoznik ni sodeloval in ker je bilo na voljo le malo javnih informacij o kitajski industriji MMO, spodnje sklepne ugotovitve temeljijo predvsem na razpoložljivih dejstvih, tj. na informacijah o tržni raziskavi, ki so jih predložili proizvajalci pritožniki ali so bile ugotovljene med preiskavo in ki so se zdele zanesljive, ter na podatkih Eurostata, japonski trgovinski statistiki ter podatkih US bureau of the Census (ameriškega statističnega urada).

| (36) | Glede na zahtevo o pregledu zaradi izteka ukrepa imajo kitajski proizvajalci znatne neizkoriščene proizvodne zmogljivosti, saj imajo največje nahajališče magnezitne rude na svetu, ocenjeno na 1 300 milijonov ton. Celotna kitajska proizvodna zmogljivost za zadevni izdelek je ocenjena na okoli 3,5 milijona ton letno, kitajska domača potrošnja pa je ocenjena na okoli 1,2 do 1,5 milijona ton, izvoz pa na okoli 1 milijon ton letno. Iz tega lahko sklepamo, da bi lahko kitajski izvozniki svojo proizvodnjo hitro povečali. |
| --- | --- |

(36)

Glede na zahtevo o pregledu zaradi izteka ukrepa imajo kitajski proizvajalci znatne neizkoriščene proizvodne zmogljivosti, saj imajo največje nahajališče magnezitne rude na svetu, ocenjeno na 1 300 milijonov ton. Celotna kitajska proizvodna zmogljivost za zadevni izdelek je ocenjena na okoli 3,5 milijona ton letno, kitajska domača potrošnja pa je ocenjena na okoli 1,2 do 1,5 milijona ton, izvoz pa na okoli 1 milijon ton letno. Iz tega lahko sklepamo, da bi lahko kitajski izvozniki svojo proizvodnjo hitro povečali.

| (37) | Glede na podatke Eurostata so se izvozne cene kitajskega MMO v Skupnost med letom 2000 in OP v času veljavnosti ukrepov znižale za 10 %. Povprečna izvozna cena MMO je kljub temu ostala nad najnižjo uvedeno uvozno ceno. |
| --- | --- |

(37)

Glede na podatke Eurostata so se izvozne cene kitajskega MMO v Skupnost med letom 2000 in OP v času veljavnosti ukrepov znižale za 10 %. Povprečna izvozna cena MMO je kljub temu ostala nad najnižjo uvedeno uvozno ceno.

| (38) | Japonska in ZDA sta bili v obravnavanem obdobju dva glavna izvozna trga za kitajski MMO. |
| --- | --- |

(38)

Japonska in ZDA sta bili v obravnavanem obdobju dva glavna izvozna trga za kitajski MMO.

| (39) | Med letom 2000 in OP se je kitajski izvoz na Japonsko zmanjšal za približno 7 %, z 20 054 JPY/tono na 19 513 JPY/tono, pri čemer se količine med letom 2000 in OP v glavnem niso spreminjale in so se gibale okoli 270 000 ton. Izvozne cene na Japonsko, izražene v EUR, so leta 2002 znašale 202 EUR/tono, v OP pa 145 EUR/tono. |
| --- | --- |

(39)

Med letom 2000 in OP se je kitajski izvoz na Japonsko zmanjšal za približno 7 %, z 20 054 JPY/tono na 19 513 JPY/tono, pri čemer se količine med letom 2000 in OP v glavnem niso spreminjale in so se gibale okoli 270 000 ton. Izvozne cene na Japonsko, izražene v EUR, so leta 2002 znašale 202 EUR/tono, v OP pa 145 EUR/tono.

| (40) | Čeprav so bile izvozne cene na Japonsko še vedno višje od izvoznih cen v ES, pa so bile veliko bližje izvoznim cenam v ES na koncu obravnavanega obdobja kot na začetku. Zato je za kitajske izvoznike izvoz v ES v obravnavanem obdobju postal privlačnejši kot izvoz na Japonsko, kitajski izvozniki pa so dobili spodbudo, da začnejo v ES izvažati večje količine. |
| --- | --- |

(40)

Čeprav so bile izvozne cene na Japonsko še vedno višje od izvoznih cen v ES, pa so bile veliko bližje izvoznim cenam v ES na koncu obravnavanega obdobja kot na začetku. Zato je za kitajske izvoznike izvoz v ES v obravnavanem obdobju postal privlačnejši kot izvoz na Japonsko, kitajski izvozniki pa so dobili spodbudo, da začnejo v ES izvažati večje količine.

| (41) | Med letom 2000 in OP so se cene kitajskega izvoza v ZDA znatno povišale, in sicer s 129 USD/tono na 208 USD/tono v OP, kar ustreza 140 EUR/tono oziroma 167 EUR/tono. |
| --- | --- |

(41)

Med letom 2000 in OP so se cene kitajskega izvoza v ZDA znatno povišale, in sicer s 129 USD/tono na 208 USD/tono v OP, kar ustreza 140 EUR/tono oziroma 167 EUR/tono.

| (42) | Glede na to veliko povišanje izvoznih cen v ZDA je treba opomniti, da so v obravnavanem obdobju vsi ameriški proizvajalci naravnega MMO postopoma prenehali s svojo dejavnostjo in tako je kitajski uvoz MMO prevladal na ameriškem trgu. Dejansko je uvoz v OP predstavljal okoli 82 % potrošnje mrtvopečenega magnezijevega oksida v ZDA. |
| --- | --- |

(42)

Glede na to veliko povišanje izvoznih cen v ZDA je treba opomniti, da so v obravnavanem obdobju vsi ameriški proizvajalci naravnega MMO postopoma prenehali s svojo dejavnostjo in tako je kitajski uvoz MMO prevladal na ameriškem trgu. Dejansko je uvoz v OP predstavljal okoli 82 % potrošnje mrtvopečenega magnezijevega oksida v ZDA.

| (43) | S primerljivo visokimi cenami, zlasti glede na višjo raven cene izvoza v ZDA v primerjavi z ES, je postal ameriški trg v obravnavanem obdobju za kitajske izvoznike MMO privlačnejši. Vendar pa se izvozne količine MMO v ZDA med začetkom obravnavanega obdobja in OP na splošno niso povečale, in so še vedno znašale približno 340 000 ton letno. Torej se ne zdi verjetno, da bi kitajski izvozniki v bližnji prihodnosti še vedno znatno povečevali svoj obseg izvoza MMO v ZDA. |
| --- | --- |

(43)

S primerljivo visokimi cenami, zlasti glede na višjo raven cene izvoza v ZDA v primerjavi z ES, je postal ameriški trg v obravnavanem obdobju za kitajske izvoznike MMO privlačnejši. Vendar pa se izvozne količine MMO v ZDA med začetkom obravnavanega obdobja in OP na splošno niso povečale, in so še vedno znašale približno 340 000 ton letno. Torej se ne zdi verjetno, da bi kitajski izvozniki v bližnji prihodnosti še vedno znatno povečevali svoj obseg izvoza MMO v ZDA.

| (44) | V vsakem primeru pa ni verjetno, da bi glede na znatne neizkoriščene zmogljivosti proizvajalcev v LRK tretje države lahko absorbirale povečanje kitajskega izvoza. Če bi bili ukrepi ukinjeni, bi dobili kitajski izvozniki spodbudo, da povečajo izvoz v Skupnost. |
| --- | --- |

(44)

V vsakem primeru pa ni verjetno, da bi glede na znatne neizkoriščene zmogljivosti proizvajalcev v LRK tretje države lahko absorbirale povečanje kitajskega izvoza. Če bi bili ukrepi ukinjeni, bi dobili kitajski izvozniki spodbudo, da povečajo izvoz v Skupnost.

| (45) | Ob upoštevanju dejstva, da noben kitajski proizvajalec izvoznik ni sodeloval v preiskavi, je analiza razvoja kitajskega izvoza v Skupnost v skladu s členom 18 temeljne uredbe temeljila na razpoložljivih dejstvih. |
| --- | --- |

(45)

Ob upoštevanju dejstva, da noben kitajski proizvajalec izvoznik ni sodeloval v preiskavi, je analiza razvoja kitajskega izvoza v Skupnost v skladu s členom 18 temeljne uredbe temeljila na razpoložljivih dejstvih.

| (46) | Trendi, ugotovljeni v obravnavanem obdobju, kažejo velike letne spremembe povprečnega obsega in cen na enoto kitajskega izvoza v Skupnost. |
| --- | --- |

(46)

Trendi, ugotovljeni v obravnavanem obdobju, kažejo velike letne spremembe povprečnega obsega in cen na enoto kitajskega izvoza v Skupnost.

| (47) | Kot je navedeno zgoraj, so se cene v obravnavanem obdobju na splošno znižale za 10 %, v zadnjih letih obravnavanega obdobja, med letoma 2001 in 2004, pa je prišlo do znatnega znižanja (– 24 %). |
| --- | --- |

(47)

Kot je navedeno zgoraj, so se cene v obravnavanem obdobju na splošno znižale za 10 %, v zadnjih letih obravnavanega obdobja, med letoma 2001 in 2004, pa je prišlo do znatnega znižanja (– 24 %).

| (48) | Kar zadeva obseg, je bilo zgoraj poudarjeno, da bi kitajski izvozniki dobili spodbudo, da še naprej povečujejo svoj obseg izvoza v EU glede na razpoložljivo neizkoriščeno zmogljivost in omejene možnosti povečanja izvoza v tretje države. Medtem ko se je uvoz v obravnavanem obdobju na splošno povečal, in sicer za 6 %, pa je v zadnjih letih obravnavanega obdobja prišlo do znatnega povečanja (+ 36 % med letoma 2001 in 2004). |
| --- | --- |

(48)

Kar zadeva obseg, je bilo zgoraj poudarjeno, da bi kitajski izvozniki dobili spodbudo, da še naprej povečujejo svoj obseg izvoza v EU glede na razpoložljivo neizkoriščeno zmogljivost in omejene možnosti povečanja izvoza v tretje države. Medtem ko se je uvoz v obravnavanem obdobju na splošno povečal, in sicer za 6 %, pa je v zadnjih letih obravnavanega obdobja prišlo do znatnega povečanja (+ 36 % med letoma 2001 in 2004).

| (49) | Ker ni kazalnikov, da se trendi, ugotovljeni v zadnjih letih obravnavanega obdobja, ne bi nadaljevali, razpoložljive informacije kažejo, da je verjetno, da se bodo cene še znižale, obseg pa povečal. Dejansko bi se po pričakovanju kitajski izvoz v ES po vsej verjetnosti nadalje povečal na račun industrije Skupnosti, povedano drugače, po cenah trenutne ravni dampinške cene, ali celo po nižjih cenah, da bi tako ponovno pridobili tržni delež. |
| --- | --- |

(49)

Ker ni kazalnikov, da se trendi, ugotovljeni v zadnjih letih obravnavanega obdobja, ne bi nadaljevali, razpoložljive informacije kažejo, da je verjetno, da se bodo cene še znižale, obseg pa povečal. Dejansko bi se po pričakovanju kitajski izvoz v ES po vsej verjetnosti nadalje povečal na račun industrije Skupnosti, povedano drugače, po cenah trenutne ravni dampinške cene, ali celo po nižjih cenah, da bi tako ponovno pridobili tržni delež.

| (50) | Kot je opisano v uvodni izjavi 73 Uredbe (ES) št. 360/2000, je treba poudariti tudi, da na kitajske izvozne cene in količine trenutno vpliva sistem izvoznih dovoljenj, ki so ga uvedli kitajski organi, in če bi bil ta sistem ukinjen, bi imeli kitajski izvozniki možnost povečati svoj obseg izvoza in znižati svojo izvozno ceno. |
| --- | --- |

(50)

Kot je opisano v uvodni izjavi 73 Uredbe (ES) št. 360/2000, je treba poudariti tudi, da na kitajske izvozne cene in količine trenutno vpliva sistem izvoznih dovoljenj, ki so ga uvedli kitajski organi, in če bi bil ta sistem ukinjen, bi imeli kitajski izvozniki možnost povečati svoj obseg izvoza in znižati svojo izvozno ceno.

| (51) | Preiskava je pokazala, da so kitajski izvozniki v OP nadaljevali s prodajo izdelkov po znatni stopnji dampinga. Ob upoštevanju, da ima Kitajska precejšnje neizkoriščene proizvodne zmogljivosti in bi lahko ES postal privlačnejši trg za kitajske izvoznike kot v preteklosti, obstaja v primerjavi z drugimi trgi velika verjetnost, da bi se damping nadaljeval v podobnem obsegu, če bi razveljavili obstoječe ukrepe. Obstaja tudi verjetnost, da se bi obseg dampinškega uvoza znatno povečal, njegova cena pa znižala, če bi obstoječe ukrepe razveljavili. |
| --- | --- |

(51)

Preiskava je pokazala, da so kitajski izvozniki v OP nadaljevali s prodajo izdelkov po znatni stopnji dampinga. Ob upoštevanju, da ima Kitajska precejšnje neizkoriščene proizvodne zmogljivosti in bi lahko ES postal privlačnejši trg za kitajske izvoznike kot v preteklosti, obstaja v primerjavi z drugimi trgi velika verjetnost, da bi se damping nadaljeval v podobnem obsegu, če bi razveljavili obstoječe ukrepe. Obstaja tudi verjetnost, da se bi obseg dampinškega uvoza znatno povečal, njegova cena pa znižala, če bi obstoječe ukrepe razveljavili.

D.   OPREDELITEV INDUSTRIJE SKUPNOSTI

| (52) | Med OP je bilo v Skupnosti pet proizvajalcev MMO. Preiskava je pokazala, da so trije proizvajalci Skupnosti vložniki in proizvajalci Skupnosti, ki so v celoti sodelovali, predstavljali 55 % proizvodnje MMO v Skupnosti in zato predstavljajo industrijo Skupnosti v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(52)

Med OP je bilo v Skupnosti pet proizvajalcev MMO. Preiskava je pokazala, da so trije proizvajalci Skupnosti vložniki in proizvajalci Skupnosti, ki so v celoti sodelovali, predstavljali 55 % proizvodnje MMO v Skupnosti in zato predstavljajo industrijo Skupnosti v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe.

| (53) | En proizvajalec ni sodeloval, vendar pa preiskavi ni nasprotoval. Izkazalo se je, da je ta proizvajalec integriran proizvajalec na koncu proizvodne verige, ki uporablja svojo proizvodnjo MMO izključno za interno potrošnjo. |
| --- | --- |

(53)

En proizvajalec ni sodeloval, vendar pa preiskavi ni nasprotoval. Izkazalo se je, da je ta proizvajalec integriran proizvajalec na koncu proizvodne verige, ki uporablja svojo proizvodnjo MMO izključno za interno potrošnjo.

| (54) | Komisiji je bil znan še en proizvajalec, s katerim je bil v okviru tega postopka vzpostavljen stik. Družba ni izrazila svoje podpore niti ni nasprotovala postopku. |
| --- | --- |

(54)

Komisiji je bil znan še en proizvajalec, s katerim je bil v okviru tega postopka vzpostavljen stik. Družba ni izrazila svoje podpore niti ni nasprotovala postopku.

E.   DOLOČITEV RELEVANTNEGA TRGA SKUPNOSTI

| (55) | Za ugotovitev, ali je industrija Skupnosti utrpela škodo, ter določitev potrošnje in različnih gospodarskih kazalnikov, povezanih s stanjem industrije Skupnosti, je bilo proučeno, ali in v kakšni meri je potrebno v analizi upoštevati nadaljnjo uporabo proizvodnje podobnega izdelka industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(55)

Za ugotovitev, ali je industrija Skupnosti utrpela škodo, ter določitev potrošnje in različnih gospodarskih kazalnikov, povezanih s stanjem industrije Skupnosti, je bilo proučeno, ali in v kakšni meri je potrebno v analizi upoštevati nadaljnjo uporabo proizvodnje podobnega izdelka industrije Skupnosti.

| (56) | MMO se uporablja kot surovina pri proizvodnji ognjevzdržnih izdelkov v istih družbah ali se kot tak prodaja tretji stranki, povezani ali ne. |
| --- | --- |

(56)

MMO se uporablja kot surovina pri proizvodnji ognjevzdržnih izdelkov v istih družbah ali se kot tak prodaja tretji stranki, povezani ali ne.

| (57) | Za namen te preiskave je bila lastna poraba opredeljena kot proizvodnja, ki se je dobavljala za nadaljnjo predelavo znotraj iste skupine družb. V primeru lastne porabe sta prodaja ali prenos stroškov potekala po vrednosti prenosa, ki ni bila določena pod tržnimi pogoji, ali pa se je prodajalo družbi, ki ni mogla prosto izbirati dobavitelja. Zato je bilo treba lastno porabo ugotoviti glede na proizvedene količine in delež celotne prodaje, ki jo je predstavljala. V vseh drugih primerih se je štelo, da gre za prodajo na prostem trgu. |
| --- | --- |

(57)

Za namen te preiskave je bila lastna poraba opredeljena kot proizvodnja, ki se je dobavljala za nadaljnjo predelavo znotraj iste skupine družb. V primeru lastne porabe sta prodaja ali prenos stroškov potekala po vrednosti prenosa, ki ni bila določena pod tržnimi pogoji, ali pa se je prodajalo družbi, ki ni mogla prosto izbirati dobavitelja. Zato je bilo treba lastno porabo ugotoviti glede na proizvedene količine in delež celotne prodaje, ki jo je predstavljala. V vseh drugih primerih se je štelo, da gre za prodajo na prostem trgu.

| (58) | Za analizo škode je pomembno razlikovati med lastno porabo in prostim trgom, saj izdelki, namenjeni lastni uporabi, niso izpostavljeni neposredni konkurenci z uvozom. Nasprotno pa so izdelki, namenjeni prodaji na prostem trgu, neposredno izpostavljeni konkurenci z uvozom zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(58)

Za analizo škode je pomembno razlikovati med lastno porabo in prostim trgom, saj izdelki, namenjeni lastni uporabi, niso izpostavljeni neposredni konkurenci z uvozom. Nasprotno pa so izdelki, namenjeni prodaji na prostem trgu, neposredno izpostavljeni konkurenci z uvozom zadevnega izdelka.

| (59) | Da bi lahko kolikor je mogoče celovito prikazali razmere industrije Skupnosti, so bili podatki pridobljeni in analizirani za celotno dejavnost MMO, pozneje pa je bilo določeno, ali so izdelki namenjeni za lastno porabo ali za prosti trg. |
| --- | --- |

(59)

Da bi lahko kolikor je mogoče celovito prikazali razmere industrije Skupnosti, so bili podatki pridobljeni in analizirani za celotno dejavnost MMO, pozneje pa je bilo določeno, ali so izdelki namenjeni za lastno porabo ali za prosti trg.

| (60) | Na podlagi preiskave je bilo ugotovljeno, da je bilo utemeljeno nekatere gospodarske kazalnike, povezane z industrijo Skupnosti, proučiti glede na celotno dejavnost, tj. tako za lastno porabo kot za prodajo na prostem trgu. Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti, denarni tok, naložbe, zmožnost zbiranja kapitala, zaloge, zaposlovanje, stroški dela in produktivnost so dejansko odvisni od celotne dejavnosti, ne glede na to, ali je izdelek prenesen za nadaljnjo predelavo znotraj skupine družb ali pa se proda na prostem trgu. |
| --- | --- |

(60)

Na podlagi preiskave je bilo ugotovljeno, da je bilo utemeljeno nekatere gospodarske kazalnike, povezane z industrijo Skupnosti, proučiti glede na celotno dejavnost, tj. tako za lastno porabo kot za prodajo na prostem trgu. Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti, denarni tok, naložbe, zmožnost zbiranja kapitala, zaloge, zaposlovanje, stroški dela in produktivnost so dejansko odvisni od celotne dejavnosti, ne glede na to, ali je izdelek prenesen za nadaljnjo predelavo znotraj skupine družb ali pa se proda na prostem trgu.

| (61) | Drugi gospodarski kazalniki, povezani z industrijo Skupnosti, so bili proučeni in ocenjeni glede na razmere, ki prevladujejo na prostem trgu, zlasti kjer obstajajo merljivi tržni pogoji in se prenos izvaja pod normalnimi tržnimi pogoji s prosto izbiro dobavitelja: obseg prodaje in prodajne cene ne trgu Skupnosti, obseg izvoza in cene. Glede na to so bili potrošnja, tržni deleži, rast, dobičkonosnost in donosnost naložb določeni na podlagi prodaje na prostem trgu. |
| --- | --- |

(61)

Drugi gospodarski kazalniki, povezani z industrijo Skupnosti, so bili proučeni in ocenjeni glede na razmere, ki prevladujejo na prostem trgu, zlasti kjer obstajajo merljivi tržni pogoji in se prenos izvaja pod normalnimi tržnimi pogoji s prosto izbiro dobavitelja: obseg prodaje in prodajne cene ne trgu Skupnosti, obseg izvoza in cene. Glede na to so bili potrošnja, tržni deleži, rast, dobičkonosnost in donosnost naložb določeni na podlagi prodaje na prostem trgu.

F.   STANJE NA TRGU SKUPNOSTI

1.   Potrošnja na trgu Skupnosti

| (62) | Potrošnja Skupnosti je temeljila na skupnem obsegu prodaje industrije Skupnosti v Skupnosti, brez lastne porabe, uvoza iz LRK in uvoza iz drugih tretjih držav. |
| --- | --- |

(62)

Potrošnja Skupnosti je temeljila na skupnem obsegu prodaje industrije Skupnosti v Skupnosti, brez lastne porabe, uvoza iz LRK in uvoza iz drugih tretjih držav.

| (63) | Na podlagi tega se je med obravnavnim obdobjem potrošnja skupnosti povečala za 32 %, in sicer s 693 145 ton v letu 2000 na 911 672 ton v OP. Razlog za to je bilo delno tudi okrevanje jeklarske industrije.
  Tabela 1 –   Potrošnja Skupnosti










  Potrošnja Skupnosti | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosti trg (v tonah) | 693 145 | 792 575 | 701 723 | 817 678 | 911 672 |
| Indeks | 100 | 114 | 101 | 118 | 132 |
| Letni trend | | 14 | –13 | 17 | 14 |
| Vir: EUROSTAT, preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik in informacije o trgu, ki so jih predložili proizvajalci vložniki |

(63)

Na podlagi tega se je med obravnavnim obdobjem potrošnja skupnosti povečala za 32 %, in sicer s 693 145 ton v letu 2000 na 911 672 ton v OP. Razlog za to je bilo delno tudi okrevanje jeklarske industrije.

Tabela 1 –   Potrošnja Skupnosti

Potrošnja Skupnosti

2000

2001

2002

2003

OP

Prosti trg (v tonah)

693 145

792 575

701 723

817 678

911 672

Indeks

100

114

101

118

132

Letni trend

14

–13

17

14

Vir: EUROSTAT, preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik in informacije o trgu, ki so jih predložili proizvajalci vložniki

| (64) | Za dopolnitev informacij, predloženih v zvezi s potrošnjo Skupnosti na prostem trgu, je bila izračunana tudi potrošnja za lastno porabo, ki je temeljila na preverjenih odgovorih industrije Skupnosti na vprašalnik in informacijah o trgu, ki so jih predložili proizvajalci vložniki. Ugotovljeno je bilo, da se je med obravnavanim obdobjem potrošnja za lastno porabo povečala za 12 %.
  Tabela 2 –   Lastna poraba










  Lastna poraba | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Količina (v tonah) | 394 191 | 399 839 | 404 773 | 417 495 | 442 131 |
| Indeks | 100 | 101 | 103 | 106 | 112 |
| Letni trend | | 1 | 2 | 3 | 6 |

(64)

Za dopolnitev informacij, predloženih v zvezi s potrošnjo Skupnosti na prostem trgu, je bila izračunana tudi potrošnja za lastno porabo, ki je temeljila na preverjenih odgovorih industrije Skupnosti na vprašalnik in informacijah o trgu, ki so jih predložili proizvajalci vložniki. Ugotovljeno je bilo, da se je med obravnavanim obdobjem potrošnja za lastno porabo povečala za 12 %.

Tabela 2 –   Lastna poraba

Lastna poraba

2000

2001

2002

2003

OP

Količina (v tonah)

394 191

399 839

404 773

417 495

442 131

Indeks

100

101

103

106

112

Letni trend

1

2

3

6

2.   Uvoz iz LRK

| (65) | Uvožene količine iz LRK se niso razvijale enako kot potrošnja Skupnosti. Najprej so se od leta 2000 do 2002 v povprečju zmanjšale za 25 %, nato pa med letom 2002 in OP povečale za 41 %. Na splošno se je v obravnavanem obdobju uvoz iz LRK povečal za 6 %, s 349 561 ton na 369 079 ton.
  Tabella 3 –   Uvoz iz LRK










  Uvoz iz LRK | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tone | 349 561 | 271 147 | 261 460 | 351 724 | 369 079 |
| Indeks | 100 | 78 | 75 | 101 | 106 |
| Letni trend | | –22 | –3 | 26 | 5 |
| Vir: EUROSTAT |

(65)

Uvožene količine iz LRK se niso razvijale enako kot potrošnja Skupnosti. Najprej so se od leta 2000 do 2002 v povprečju zmanjšale za 25 %, nato pa med letom 2002 in OP povečale za 41 %. Na splošno se je v obravnavanem obdobju uvoz iz LRK povečal za 6 %, s 349 561 ton na 369 079 ton.

Tabella 3 –   Uvoz iz LRK

Uvoz iz LRK

2000

2001

2002

2003

OP

Tone

349 561

271 147

261 460

351 724

369 079

Indeks

100

78

75

101

106

Letni trend

–22

–3

26

5

Vir: EUROSTAT

| (66) | Tržni delež kitajskega uvoza, izraženega kot odstotek potrošnje Skupnosti na prostem trgu, se je zmanjšal s 50 % leta 2000 na 40 % v OP.
  Tabela 4 –   Tržni delež uvoza iz LRK










  Tržni delež uvoza iz LRK | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Odstotek prostega trga | 50 % | 34 % | 37 % | 43 % | 40 % |
| Indeks | 100 | 68 | 74 | 85 | 80 |
| Letni trend | | –32 | 6 | 11 | –5 |
| Vir: EUROSTAT in preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik |

(66)

Tržni delež kitajskega uvoza, izraženega kot odstotek potrošnje Skupnosti na prostem trgu, se je zmanjšal s 50 % leta 2000 na 40 % v OP.

Tabela 4 –   Tržni delež uvoza iz LRK

Tržni delež uvoza iz LRK

2000

2001

2002

2003

OP

Odstotek prostega trga

50 %

34 %

37 %

43 %

40 %

Indeks

100

68

74

85

80

Letni trend

–32

6

11

–5

Vir: EUROSTAT in preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik

| (67) | Povprečna uvozna cena CIF meja Skupnosti iz LRK se je med letoma 2000 in 2002 povišala za 14 %, vendar pa se je med letom 2002 in OP zelo znižala, in sicer za 22 %. V celotnem obravnavanem obdobju se je cena znižala za 10 % in v OP znašala 140 EUR/tono.
  Tabela 5 –   Povprečna uvozna cena iz LRK










  Povprečna uvozna cena iz LRK | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EUR/tono | 156 | 184 | 179 | 138 | 140 |
| Indeks | 100 | 118 | 114 | 88 | 90 |
| Letni trend | | 18 | –3 | –26 | 2 |
| Vir: EUROSTAT |

(67)

Povprečna uvozna cena CIF meja Skupnosti iz LRK se je med letoma 2000 in 2002 povišala za 14 %, vendar pa se je med letom 2002 in OP zelo znižala, in sicer za 22 %. V celotnem obravnavanem obdobju se je cena znižala za 10 % in v OP znašala 140 EUR/tono.

Tabela 5 –   Povprečna uvozna cena iz LRK

Povprečna uvozna cena iz LRK

2000

2001

2002

2003

OP

EUR/tono

156

184

179

138

140

Indeks

100

118

114

88

90

Letni trend

18

–3

–26

2

Vir: EUROSTAT

| (68) | Komisija je proučila, ali so proizvajalci izvozniki v zadevni državi v OP nelojalno nižali cene industrije Skupnosti. Da bi dosegli primerljivo raven cen, so bile cene proizvajalcev Skupnosti prilagojene na raven franko tovarna. |
| --- | --- |

(68)

Komisija je proučila, ali so proizvajalci izvozniki v zadevni državi v OP nelojalno nižali cene industrije Skupnosti. Da bi dosegli primerljivo raven cen, so bile cene proizvajalcev Skupnosti prilagojene na raven franko tovarna.

| (69) | Na podlagi tega je ugotovljena stopnja nelojalno znižanih cen znašala 7,6 %. |
| --- | --- |

(69)

Na podlagi tega je ugotovljena stopnja nelojalno znižanih cen znašala 7,6 %.

3.   Gospodarsko stanje industrije Skupnosti

(a)   Analiza dejavnikov, bistvenih za celotno dejavnost, vključno z lastno porabo

| (70) | Proizvodnja industrije Skupnosti se je med obravnavanim obdobjem povečala za 11 %, kar je v določeni meri sledilo trendu potrošnje Skupnosti. Zmanjšanje proizvodnje za 3 odstotne točke leta 2002 je sovpadlo z zmanjšanjem potrošnje MMO na trgu Skupnosti.
  Tabela 6 –   Obseg proizvodnje










  Obseg proizvodnje | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 101 | 98 | 108 | 111 |
| Letni trend | | 1 | –3 | 10 | 3 |
| Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik |

(70)

Proizvodnja industrije Skupnosti se je med obravnavanim obdobjem povečala za 11 %, kar je v določeni meri sledilo trendu potrošnje Skupnosti. Zmanjšanje proizvodnje za 3 odstotne točke leta 2002 je sovpadlo z zmanjšanjem potrošnje MMO na trgu Skupnosti.

Tabela 6 –   Obseg proizvodnje

Obseg proizvodnje

2000

2001

2002

2003

OP

Indeks

100

101

98

108

111

Letni trend

1

–3

10

3

Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik

| (71) | Med obravnavnim obdobjem, med letoma 2000 in 2002, je proizvodna zmogljivost industrije Skupnosti ostala stabilna, nato pa se je med letom 2002 in OP povečala za 3 %.
  Tabela 7 –   Proizvodna zmogljivost










  Proizvodna zmogljivost | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 100 | 100 | 103 | 103 |
| Letni trend | | 0 | 0 | 3 | 0 |
| Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik |

(71)

Med obravnavnim obdobjem, med letoma 2000 in 2002, je proizvodna zmogljivost industrije Skupnosti ostala stabilna, nato pa se je med letom 2002 in OP povečala za 3 %.

Tabela 7 –   Proizvodna zmogljivost

Proizvodna zmogljivost

2000

2001

2002

2003

OP

Indeks

100

100

100

103

103

Letni trend

0

0

3

0

Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik

| (72) | Med obravnavnim obdobjem se je izkoriščenost zmogljivosti razvijala enako kot proizvodnja Skupnosti in potrošnja. Izkoriščenost zmogljivosti se je med letoma 2000 in 2002 zmanjšala za 2 %, vendar pa se je po letu 2002 povečala, tako da se je v obravnavanem obdobju povečala za 7 %.
  Tabela 8 –   Izkoriščenost zmogljivosti










  Izkoriščenost zmogljivosti | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 101 | 98 | 105 | 107 |
| Letni trend | | 1 | –3 | 7 | 2 |
| Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik |

(72)

Med obravnavnim obdobjem se je izkoriščenost zmogljivosti razvijala enako kot proizvodnja Skupnosti in potrošnja. Izkoriščenost zmogljivosti se je med letoma 2000 in 2002 zmanjšala za 2 %, vendar pa se je po letu 2002 povečala, tako da se je v obravnavanem obdobju povečala za 7 %.

Tabela 8 –   Izkoriščenost zmogljivosti

Izkoriščenost zmogljivosti

2000

2001

2002

2003

OP

Indeks

100

101

98

105

107

Letni trend

1

–3

7

2

Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik

| (73) | Denarni tok je med obravnavnim obdobjem nihal. Vendar pa je na splošno ostal na isti ravni (– 1 %).
  Tabela 9 –   Denarni tok










  Denarni tok | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 127 | 103 | 127 | 99 |
| Letni trend | | 27 | –25 | 25 | –28 |
| Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik |

(73)

Denarni tok je med obravnavnim obdobjem nihal. Vendar pa je na splošno ostal na isti ravni (– 1 %).

Tabela 9 –   Denarni tok

Denarni tok

2000

2001

2002

2003

OP

Indeks

100

127

103

127

99

Letni trend

27

–25

25

–28

Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik

| (74) | Naložbe so se v obravnavanem obdobju zmanjšale za okoli 23 %. Vendar pa so bile še naprej znatne in v OP predstavljale okoli 10 % celotnega prometa industrije Skupnosti.
  Tabela 10 –   Naložbe










  Naložbe | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 141 | 79 | 59 | 77 |
| Letni trend | | 41 | –62 | –20 | 18 |
| Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik |

(74)

Naložbe so se v obravnavanem obdobju zmanjšale za okoli 23 %. Vendar pa so bile še naprej znatne in v OP predstavljale okoli 10 % celotnega prometa industrije Skupnosti.

Tabela 10 –   Naložbe

Naložbe

2000

2001

2002

2003

OP

Indeks

100

141

79

59

77

Letni trend

41

–62

–20

18

Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik

| (75) | Ni bilo ugotovljeno, da bi imela industrija Skupnosti v obravnavanem obdobju težave z zbiranjem kapitala. |
| --- | --- |

(75)

Ni bilo ugotovljeno, da bi imela industrija Skupnosti v obravnavanem obdobju težave z zbiranjem kapitala.

| (76) | Spodnja tabela kaže, da so se zaloge v obravnavanem obdobju znatno povečale, in sicer za 88 %. Vendar v absolutnem smislu to povečanje ni znatno. |
| --- | --- |

(76)

Spodnja tabela kaže, da so se zaloge v obravnavanem obdobju znatno povečale, in sicer za 88 %. Vendar v absolutnem smislu to povečanje ni znatno.

| (77) | Razmerje med obsegom zalog in obsegom proizvodnje, ki je leta 2000 dosegla 4 %, se je v OP povečalo na okoli 7 %.
  Tabela 11 –   Zaloge










  Obseg zalog | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 137 | 137 | 146 | 188 |
| Letni trend | | 37 | 0 | 9 | 42 |
| Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik |

(77)

Razmerje med obsegom zalog in obsegom proizvodnje, ki je leta 2000 dosegla 4 %, se je v OP povečalo na okoli 7 %.

Tabela 11 –   Zaloge

Obseg zalog

2000

2001

2002

2003

OP

Indeks

100

137

137

146

188

Letni trend

37

0

9

42

Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik

| (78) | Po povečanju v višini 8 % med letoma 2000 in 2002 se je zaposlovanje leta 2003 in v OP zmanjšalo. Na splošno se je v obravnavanem obdobju zaposlovanje zmanjšalo za 4 %.
  Tabela 12 –   Zaposlovanje










  Število zaposlenih | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 106 | 108 | 104 | 96 |
| Letni trend | | 6 | 2 | –4 | –8 |
| Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik |

(78)

Po povečanju v višini 8 % med letoma 2000 in 2002 se je zaposlovanje leta 2003 in v OP zmanjšalo. Na splošno se je v obravnavanem obdobju zaposlovanje zmanjšalo za 4 %.

Tabela 12 –   Zaposlovanje

Število zaposlenih

2000

2001

2002

2003

OP

Indeks

100

106

108

104

96

Letni trend

6

2

–4

–8

Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik

| (79) | Zaradi povečanja proizvodnje in zmanjšanja obsega zaposlovanja se je v obravnavanem obdobju produktivnost povečala za 15 %.
  Tabela 13 –   Produktivnost










  Produktivnost (tone/zaposlenega) | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 96 | 91 | 104 | 115 |
| Letni trend | | –4 | –5 | 13 | 11 |
| Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik |

(79)

Zaradi povečanja proizvodnje in zmanjšanja obsega zaposlovanja se je v obravnavanem obdobju produktivnost povečala za 15 %.

Tabela 13 –   Produktivnost

Produktivnost (tone/zaposlenega)

2000

2001

2002

2003

OP

Indeks

100

96

91

104

115

Letni trend

–4

–5

13

11

Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik

| (80) | V obravnavanem obdobju so se stroški dela postopoma povečali. Celotno povečanje med letom 2000 in OP je znašalo 32 %.
  Tabela 14 –   Plače










  Plače | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 106 | 111 | 118 | 132 |
| Letni trend | | 6 | 5 | 7 | 14 |
| Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik |

(80)

V obravnavanem obdobju so se stroški dela postopoma povečali. Celotno povečanje med letom 2000 in OP je znašalo 32 %.

Tabela 14 –   Plače

Plače

2000

2001

2002

2003

OP

Indeks

100

106

111

118

132

Letni trend

6

5

7

14

Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik

(b)   Analiza dejavnikov, bistvenih za proizvodnjo na prostem trgu

| (81) | Prodaja industrije Skupnosti nepovezanim strankam na trgu Skupnosti se je med letoma 2000 in 2003 zmanjšala za 9 %, vendar pa se je v OP povečala, tako da se je na splošno v obravnavanem obdobju povečala za 3 %.
  Tabela 15 –   Prodaja industrije Skupnosti nepovezanim strankam










  Prodaja industrije Skupnosti nepovezanim strankam | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 91 | 91 | 91 | 103 |
| Letni trend | | –9 | 0 | 0 | 12 |
| Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik |

(81)

Prodaja industrije Skupnosti nepovezanim strankam na trgu Skupnosti se je med letoma 2000 in 2003 zmanjšala za 9 %, vendar pa se je v OP povečala, tako da se je na splošno v obravnavanem obdobju povečala za 3 %.

Tabela 15 –   Prodaja industrije Skupnosti nepovezanim strankam

Prodaja industrije Skupnosti nepovezanim strankam

2000

2001

2002

2003

OP

Indeks

100

91

91

91

103

Letni trend

–9

0

0

12

Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik

| (82) | Med obravnavanim obdobjem so se povprečne prodajne cene, ki so prevladovale na prostem trgu MMO Skupnosti in jih je določila industrija Skupnosti, postopoma povišale. Celotno povišanje je med letom 2000 in OP znašalo 25 %.
  Tabela 16 –   Prodajna cena industrije Skupnosti










  Prodajna cena industrije Skupnosti | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 112 | 117 | 119 | 125 |
| Letni trend | | 12 | 5 | 2 | 6 |
| Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik |

(82)

Med obravnavanim obdobjem so se povprečne prodajne cene, ki so prevladovale na prostem trgu MMO Skupnosti in jih je določila industrija Skupnosti, postopoma povišale. Celotno povišanje je med letom 2000 in OP znašalo 25 %.

Tabela 16 –   Prodajna cena industrije Skupnosti

Prodajna cena industrije Skupnosti

2000

2001

2002

2003

OP

Indeks

100

112

117

119

125

Letni trend

12

5

2

6

Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik

| (83) | Celotni tržni delež industrije Skupnosti se je od leta 2000 do OP zmanjšal s 26 % na 20 %.
  Tabela 17 –   Tržni delež prodaje industrije Skupnosti










  Tržni delež prodaje industrije Skupnosti | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Odstotek prostega trga | 26 % | 21 % | 23 % | 20 % | 20 % |
| Indeks | 100 | 80 | 90 | 77 | 78 |
| Letni trend | | –20 | 10 | –13 | 1 |
| Vir: EUROSTAT in preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik |

(83)

Celotni tržni delež industrije Skupnosti se je od leta 2000 do OP zmanjšal s 26 % na 20 %.

Tabela 17 –   Tržni delež prodaje industrije Skupnosti

Tržni delež prodaje industrije Skupnosti

2000

2001

2002

2003

OP

Odstotek prostega trga

26 %

21 %

23 %

20 %

20 %

Indeks

100

80

90

77

78

Letni trend

–20

10

–13

1

Vir: EUROSTAT in preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik

| (84) | Medtem ko se je potrošnja Skupnosti v obravnavanem obdobju povečala za 32 %, se je obseg prodaje industrije Skupnosti na prostem trgu povečal le za 3 %, tržni delež industrije Skupnosti na prostem trgu pa se je zmanjšal za 6 %. Pozitivnemu razvoju potrošnje Skupnosti torej ni sledilo ustrezno povečanje prodaje industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(84)

Medtem ko se je potrošnja Skupnosti v obravnavanem obdobju povečala za 32 %, se je obseg prodaje industrije Skupnosti na prostem trgu povečal le za 3 %, tržni delež industrije Skupnosti na prostem trgu pa se je zmanjšal za 6 %. Pozitivnemu razvoju potrošnje Skupnosti torej ni sledilo ustrezno povečanje prodaje industrije Skupnosti.

| (85) | V obravnavanem obdobju se je dobičkonosnost, izražena kot odstotek neto prodajne vrednosti nepovezanim strankam, razvijala na naslednji način:
  Tabela 18 –   Dobičkonosnost










  Dobičkonosnost | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Odstotek neto prodajne vrednosti | –3,1 % | 0 % | 3,9 % | 8,4 % | 11,4 % |
| Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik |

(85)

V obravnavanem obdobju se je dobičkonosnost, izražena kot odstotek neto prodajne vrednosti nepovezanim strankam, razvijala na naslednji način:

Tabela 18 –   Dobičkonosnost

Dobičkonosnost

2000

2001

2002

2003

OP

Odstotek neto prodajne vrednosti

–3,1 %

0 %

3,9 %

8,4 %

11,4 %

Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik

| (86) | Dobičkonosnost industrije Skupnosti je sledila istemu trendu kot prodajne cene industrije Skupnosti. Po izgubah leta 2000 in ko je bil leta 2001 dosežen prag dobička, ko industrija Skupnosti ni ustvarila niti dobička niti izgub, je leta 2002 in v naslednjih letih ustvarila dobiček. Dobičkonosnost se je nato povečala s 3,9 % leta 2002 na 11,4 % v OP. Glavni razlog za to je bila preusmeritev na proizvodnjo izdelkov z višjo dodano vrednostjo. V obravnavanem obdobju je dobiček, ki ga je v povprečju ustvarila industrija Skupnosti, znašal 4,5 %. |
| --- | --- |

(86)

Dobičkonosnost industrije Skupnosti je sledila istemu trendu kot prodajne cene industrije Skupnosti. Po izgubah leta 2000 in ko je bil leta 2001 dosežen prag dobička, ko industrija Skupnosti ni ustvarila niti dobička niti izgub, je leta 2002 in v naslednjih letih ustvarila dobiček. Dobičkonosnost se je nato povečala s 3,9 % leta 2002 na 11,4 % v OP. Glavni razlog za to je bila preusmeritev na proizvodnjo izdelkov z višjo dodano vrednostjo. V obravnavanem obdobju je dobiček, ki ga je v povprečju ustvarila industrija Skupnosti, znašal 4,5 %.

| (87) | Donosnost naložb, izražena kot dobiček/izguba glede na neto knjigovodsko vrednost naložb, se je razvijala enako kot dobičkonosnost.
  Tabela 19 –   Donosnost naložb










  Donosnost naložb | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | –2,9 % | 0 % | 3,2 % | 7,8 % | 11,5 % |
| Indeks | – 100 | –1 | 114 | 275 | 403 |
| Letni trend | | 99 | 115 | 161 | 128 |
| Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik |

(87)

Donosnost naložb, izražena kot dobiček/izguba glede na neto knjigovodsko vrednost naložb, se je razvijala enako kot dobičkonosnost.

Tabela 19 –   Donosnost naložb

Donosnost naložb

2000

2001

2002

2003

OP

%

–2,9 %

0 %

3,2 %

7,8 %

11,5 %

Indeks

– 100

–1

114

275

403

Letni trend

99

115

161

128

Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik

4.   Učinki drugih dejavnikov

| (88) | Izvoz MMO industrije Skupnosti je v obravnavanem obdobju nihal. Vendar pa je na splošno ostal na isti ravni tako v OP kot leta 2000 (rahlo zmanjšanje za 1 %). Ta izvoz je v OP še vedno predstavljal približno 40 % celotne proizvodnje industrije Skupnosti.
  Tabela 20 –   Izvoz industrije Skupnosti










  Izvoz industrije Skupnosti | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 104 | 95 | 113 | 99 |
| Letni trend | | 4 | –9 | 18 | –13 |
| Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik |

(88)

Izvoz MMO industrije Skupnosti je v obravnavanem obdobju nihal. Vendar pa je na splošno ostal na isti ravni tako v OP kot leta 2000 (rahlo zmanjšanje za 1 %). Ta izvoz je v OP še vedno predstavljal približno 40 % celotne proizvodnje industrije Skupnosti.

Tabela 20 –   Izvoz industrije Skupnosti

Izvoz industrije Skupnosti

2000

2001

2002

2003

OP

Indeks

100

104

95

113

99

Letni trend

4

–9

18

–13

Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik

| (89) | Obseg uvoza MMO v Skupnost iz držav, razen LRK, se je razvijal na naslednji način:
  Tabela 21 –   Uvoz iz drugih tretjih držav










  Tone | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avstralija | 49 032 | 66 582 | 42 599 | 68 090 | 63 043 |
| Severna Koreja | 26 660 | 71 385 | 36 614 | 38 245 | 35 172 |
| Turčija | 43 625 | 40 463 | 33 446 | 22 625 | 42 763 |
| Brazilija | 31 831 | 25 916 | 25 872 | 25 610 | 39 017 |
| Rusija | 2 520 | 12 928 | 8 107 | 9 773 | 24 380 |
| Južna Koreja | 0 | 1 528 | 1 202 | 1 879 | 4 893 |
| Vse ostale države | 10 376 | 139 240 | 129 401 | 136 807 | 149 284 |
| Skupaj tretje države | 164 044 | 358 042 | 277 240 | 303 027 | 358 552 |
| Indeks | 100 | 218 | 169 | 185 | 219 |
| Letni trend | | 118 | –49 | 16 | 34 |
| Vir: EUROSTAT in informacije o trgu, ki so jih predložili proizvajalci vložniki |

(89)

Obseg uvoza MMO v Skupnost iz držav, razen LRK, se je razvijal na naslednji način:

Tabela 21 –   Uvoz iz drugih tretjih držav

Tone

2000

2001

2002

2003

OP

Avstralija

49 032

66 582

42 599

68 090

63 043

Severna Koreja

26 660

71 385

36 614

38 245

35 172

Turčija

43 625

40 463

33 446

22 625

42 763

Brazilija

31 831

25 916

25 872

25 610

39 017

Rusija

2 520

12 928

8 107

9 773

24 380

Južna Koreja

0

1 528

1 202

1 879

4 893

Vse ostale države

10 376

139 240

129 401

136 807

149 284

Skupaj tretje države

164 044

358 042

277 240

303 027

358 552

Indeks

100

218

169

185

219

Letni trend

118

–49

16

34

Vir: EUROSTAT in informacije o trgu, ki so jih predložili proizvajalci vložniki

| (90) | Celotni obseg uvoza MMO iz tretjih držav, razen iz LRK, se je v obravnavanem obdobju več kot podvojil, povečal se je namreč s 164 044 ton leta 2000 na 358 552 ton v OP. Glavni izvozniki v Skupnost so bili Avstralija, Severna Koreja, Turčija, Brazilija, Rusija in Južna Koreja. |
| --- | --- |

(90)

Celotni obseg uvoza MMO iz tretjih držav, razen iz LRK, se je v obravnavanem obdobju več kot podvojil, povečal se je namreč s 164 044 ton leta 2000 na 358 552 ton v OP. Glavni izvozniki v Skupnost so bili Avstralija, Severna Koreja, Turčija, Brazilija, Rusija in Južna Koreja.

| (91) | Tržni delež uvoza s poreklom iz tretjih držav, razen iz LRK, se je v obravnavanem obdobju povečal za 15,6 odstotnih točk in znašal 39,3 %.
  Tabela 22 –   Tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav










  Tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Odstotek prostega trga | 23,7 % | 45,2 % | 39,5 % | 37,1 % | 39,3 % |
| Indeks | 100 | 191 | 167 | 157 | 166 |
| Letni trend | | 91 | –24 | –10 | 9 |
| Vir: EUROSTAT in informacije o trgu, ki so jih predložili proizvajalci vložniki |

(91)

Tržni delež uvoza s poreklom iz tretjih držav, razen iz LRK, se je v obravnavanem obdobju povečal za 15,6 odstotnih točk in znašal 39,3 %.

Tabela 22 –   Tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav

Tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav

2000

2001

2002

2003

OP

Odstotek prostega trga

23,7 %

45,2 %

39,5 %

37,1 %

39,3 %

Indeks

100

191

167

157

166

Letni trend

91

–24

–10

9

Vir: EUROSTAT in informacije o trgu, ki so jih predložili proizvajalci vložniki

| (92) | Povprečne uvozne cene iz drugih tretjih držav so bile v OP višje od cen industrije Skupnosti, razen uvoznih cen iz Severne Koreje, Rusije in Južne Koreje. Treba je opomniti, da je uvoz zadevnega izdelka iz teh treh držav v obravnavanem obdobju predstavljal le 8,9 % vsega uvoza v Skupnost s skupnim tržnim deležem v Skupnosti v višini 7,1 % v primerjavi s tržnim deležem LRK v višini 40 %.
  Tabela 23 –   Uvoz v Skupnost iz drugih tretjih držav – cene










  Uvoz v Skupnost iz drugih tretjih držav (EUR) | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avstralija | 235 | 228 | 225 | 213 | 183 |
| Severna Koreja | 111 | 128 | 128 | 109 | 128 |
| Turčija | 164 | 181 | 184 | 160 | 169 |
| Brazilija | 182 | 180 | 200 | 201 | 188 |
| Rusija | 122 | 132 | 133 | 119 | 114 |
| Južna Koreja | Se ne uporablja | 139 | 154 | 126 | 132 |
| Ostale države | 178 | 223 | 186 | 196 | 229 |
| Vir: EUROSTAT |

(92)

Povprečne uvozne cene iz drugih tretjih držav so bile v OP višje od cen industrije Skupnosti, razen uvoznih cen iz Severne Koreje, Rusije in Južne Koreje. Treba je opomniti, da je uvoz zadevnega izdelka iz teh treh držav v obravnavanem obdobju predstavljal le 8,9 % vsega uvoza v Skupnost s skupnim tržnim deležem v Skupnosti v višini 7,1 % v primerjavi s tržnim deležem LRK v višini 40 %.

Tabela 23 –   Uvoz v Skupnost iz drugih tretjih držav – cene

Uvoz v Skupnost iz drugih tretjih držav (EUR)

2000

2001

2002

2003

OP

Avstralija

235

228

225

213

183

Severna Koreja

111

128

128

109

128

Turčija

164

181

184

160

169

Brazilija

182

180

200

201

188

Rusija

122

132

133

119

114

Južna Koreja

Se ne uporablja

139

154

126

132

Ostale države

178

223

186

196

229

Vir: EUROSTAT

| (93) | Glede na zgoraj navedeno se sklene, da uvoz zadevnega izdelka iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju ni imel znatnega vpliva na gospodarsko stanje industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(93)

Glede na zgoraj navedeno se sklene, da uvoz zadevnega izdelka iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju ni imel znatnega vpliva na gospodarsko stanje industrije Skupnosti.

5.   Sklepna ugotovitev o stanju industrije Skupnosti

| (94) | Zaradi veljavnih ukrepov je industrija Skupnosti od leta 2000 delno okrevala. Hkrati s povečanjem celotne potrošnje Skupnosti je industriji Skupnosti uspelo povečati obseg prodaje in povišati cene. Tudi gospodarski dejavniki, kot so proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti, dobičkonosnost, donosnost naložb ter produktivnost, so se razvijali pozitivno. Ti kazalniki kažejo, da si je industrija Skupnosti prizadevala izboljšati svojo konkurenčnost in bila pri tem uspešna, prodaja industrije Skupnosti v Skupnosti je bila namreč od leta 2002 dobičkonosna. |
| --- | --- |

(94)

Zaradi veljavnih ukrepov je industrija Skupnosti od leta 2000 delno okrevala. Hkrati s povečanjem celotne potrošnje Skupnosti je industriji Skupnosti uspelo povečati obseg prodaje in povišati cene. Tudi gospodarski dejavniki, kot so proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti, dobičkonosnost, donosnost naložb ter produktivnost, so se razvijali pozitivno. Ti kazalniki kažejo, da si je industrija Skupnosti prizadevala izboljšati svojo konkurenčnost in bila pri tem uspešna, prodaja industrije Skupnosti v Skupnosti je bila namreč od leta 2002 dobičkonosna.

| (95) | Po drugi strani pa je bil pri ostalih kazalnikih viden negativen razvoj: tržni delež industrije Skupnosti na prostem trgu in naložbe so se zmanjšale, medtem ko so se zaloge, stroški proizvodnje na enoto in stroški dela povečali. Kljub temu se lahko sklene, da se je na splošno stanje industrije Skupnosti v obravnavnem obdobju znatno izboljšalo, čeprav je industrija le delno okrevala. To okrevanje industrije Skupnosti je še vedno ogroženo, med drugim tudi zato, ker dampinški uvoz iz LRK povečuje pritisk na cene. |
| --- | --- |

(95)

Po drugi strani pa je bil pri ostalih kazalnikih viden negativen razvoj: tržni delež industrije Skupnosti na prostem trgu in naložbe so se zmanjšale, medtem ko so se zaloge, stroški proizvodnje na enoto in stroški dela povečali. Kljub temu se lahko sklene, da se je na splošno stanje industrije Skupnosti v obravnavnem obdobju znatno izboljšalo, čeprav je industrija le delno okrevala. To okrevanje industrije Skupnosti je še vedno ogroženo, med drugim tudi zato, ker dampinški uvoz iz LRK povečuje pritisk na cene.

| (96) | Glede na delno okrevanje industrije Skupnosti ni bilo mogoče ugotoviti, ali se škoda, ki jo je povzročil dampinški uvoz, nadaljuje. Zato je bilo proučeno, ali bi se s iztekom ukrepov škoda ponovno pojavila. |
| --- | --- |

(96)

Glede na delno okrevanje industrije Skupnosti ni bilo mogoče ugotoviti, ali se škoda, ki jo je povzročil dampinški uvoz, nadaljuje. Zato je bilo proučeno, ali bi se s iztekom ukrepov škoda ponovno pojavila.

G.   VERJETNOST NADALJEVANJA ŠKODE

| (97) | Pri proučevanju verjetnega vpliva na stanje industrije Skupnosti v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov, so se poleg zgoraj povzetih ugotovitev upoštevali številni dejavniki. |
| --- | --- |

(97)

Pri proučevanju verjetnega vpliva na stanje industrije Skupnosti v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov, so se poleg zgoraj povzetih ugotovitev upoštevali številni dejavniki.

| (98) | Primerjava med uvozom iz LRK in drugih tretjih držav v Skupnost je pokazala bistvene razlike v cenah. Uvozne cene iz drugih tretjih držav, razen uvoznih cen iz Rusije, Severne in Južne Koreje, so bile v obravnavanem obdobju višje od prodajnih cen industrije Skupnosti, povprečna cena dampinškega uvoza s Kitajske pa se je znižala za 10 %. |
| --- | --- |

(98)

Primerjava med uvozom iz LRK in drugih tretjih držav v Skupnost je pokazala bistvene razlike v cenah. Uvozne cene iz drugih tretjih držav, razen uvoznih cen iz Rusije, Severne in Južne Koreje, so bile v obravnavanem obdobju višje od prodajnih cen industrije Skupnosti, povprečna cena dampinškega uvoza s Kitajske pa se je znižala za 10 %.

| (99) | Relativno nizke cene uvoza iz Rusije, Severne in Južne Koreje so se v primerjavi s cenami kitajskega izvoza v ES znižale v manjši meri. Količine, uvožene iz teh držav, so v primerjavi s kitajskim uvozom ostale zelo majhne. Skupni tržni delež Rusije ter Severne in Južne Koreje je v OP znašal 7,1 %, kar je manj kot petina tržnega deleža LRK. Zato je gospodarski vpliv kitajskega uvoza MMO na trg Skupnosti močno prevladal nad vplivom uvoza iz Rusije ter Severne in Južne Koreje, pa nič ne kaže na to, da se bo to v prihodnosti spremenilo. |
| --- | --- |

(99)

Relativno nizke cene uvoza iz Rusije, Severne in Južne Koreje so se v primerjavi s cenami kitajskega izvoza v ES znižale v manjši meri. Količine, uvožene iz teh držav, so v primerjavi s kitajskim uvozom ostale zelo majhne. Skupni tržni delež Rusije ter Severne in Južne Koreje je v OP znašal 7,1 %, kar je manj kot petina tržnega deleža LRK. Zato je gospodarski vpliv kitajskega uvoza MMO na trg Skupnosti močno prevladal nad vplivom uvoza iz Rusije ter Severne in Južne Koreje, pa nič ne kaže na to, da se bo to v prihodnosti spremenilo.

| (100) | Kot je že podrobno opisano v uvodnih izjavah 45 do 50, obstaja v primeru prenehanja veljavnosti protidampinških ukrepov verjetnost, da bi se uvoz zadevnega izdelka iz LRK po dampinških cenah povečal, cene pa se bi zaradi naslednjih razlogov znižale:






  — | LRK ima precejšnje neizkoriščene proizvodne zmogljivosti in največje nahajališče magnezitne rude na svetu, |
| --- | --- | --- |

(100)

Kot je že podrobno opisano v uvodnih izjavah 45 do 50, obstaja v primeru prenehanja veljavnosti protidampinških ukrepov verjetnost, da bi se uvoz zadevnega izdelka iz LRK po dampinških cenah povečal, cene pa se bi zaradi naslednjih razlogov znižale:

—

LRK ima precejšnje neizkoriščene proizvodne zmogljivosti in največje nahajališče magnezitne rude na svetu,

| — | razvoj cen in obsega v obravnavanem obdobju že kaže, da se bodo cene verjetno še naprej nižale, količine pa povečevale, |
| --- | --- |

—

razvoj cen in obsega v obravnavanem obdobju že kaže, da se bodo cene verjetno še naprej nižale, količine pa povečevale,

| — | cene, ki bi jih kitajski izvozniki zaračunavali, če se ne bi podaljšala veljavnost protidampinških ukrepov, bi lahko bile zelo nizke, če se šteje, da vključujejo pristojbino za izvozno dovoljenje. |
| --- | --- |

—

cene, ki bi jih kitajski izvozniki zaračunavali, če se ne bi podaljšala veljavnost protidampinških ukrepov, bi lahko bile zelo nizke, če se šteje, da vključujejo pristojbino za izvozno dovoljenje.

| — | trg Skupnosti je privlačen zaradi obsega, ker pa se izvoz v tretje države po vsej verjetnosti ne bo znatno povečal, bi verjetno v primeru prenehanja veljavnosti obstoječih ukrepov kitajski izvozniki poskušali povečati svoj tržni delež v ES tako, da bi znižali svojo izvozno ceno. |
| --- | --- |

—

trg Skupnosti je privlačen zaradi obsega, ker pa se izvoz v tretje države po vsej verjetnosti ne bo znatno povečal, bi verjetno v primeru prenehanja veljavnosti obstoječih ukrepov kitajski izvozniki poskušali povečati svoj tržni delež v ES tako, da bi znižali svojo izvozno ceno.

| (101) | Lahko se sklene, da se je zaradi velikega obsega kitajskega uvoza po nizkih in padajočih cenah povečal pritisk na trg MMO Skupnosti, kar bi se po vsej verjetnosti še okrepilo, če bi bili protidampinški ukrepi ukinjeni, saj bi se uvozne cene iz LRK verjetno znižale, izvoz pa se bi povečal. Zaradi povečanje uvoza iz LRK bi se po vsej verjetnosti tržni delež industrije Skupnosti še naprej zmanjševal, glede na podoben razvoj prodajnih cen industrije Skupnosti in dobičkonosnosti v obravnavanem obdobju pa bi povečan pritisk na cene skoraj zagotovo povzročil zmanjšanje dobička industrije Skupnosti. Drugi kazalniki bi se po vsej verjetnosti ob izgubi prodaje industrije Skupnosti in njenim znatnim znižanjem cen razvijali negativno. |
| --- | --- |

(101)

Lahko se sklene, da se je zaradi velikega obsega kitajskega uvoza po nizkih in padajočih cenah povečal pritisk na trg MMO Skupnosti, kar bi se po vsej verjetnosti še okrepilo, če bi bili protidampinški ukrepi ukinjeni, saj bi se uvozne cene iz LRK verjetno znižale, izvoz pa se bi povečal. Zaradi povečanje uvoza iz LRK bi se po vsej verjetnosti tržni delež industrije Skupnosti še naprej zmanjševal, glede na podoben razvoj prodajnih cen industrije Skupnosti in dobičkonosnosti v obravnavanem obdobju pa bi povečan pritisk na cene skoraj zagotovo povzročil zmanjšanje dobička industrije Skupnosti. Drugi kazalniki bi se po vsej verjetnosti ob izgubi prodaje industrije Skupnosti in njenim znatnim znižanjem cen razvijali negativno.

| (102) | Poleg tega ni verjetno, da bi lahko drugi dejavniki povzročili škodo industriji Skupnosti. Cene pri uvozu iz drugih držav so bile bodisi višje kot pri uvozu iz LRK ali pa so bile zadevne količine veliko manjše in nič ne kaže, da bi se lahko to v prihodnosti spremenilo. |
| --- | --- |

(102)

Poleg tega ni verjetno, da bi lahko drugi dejavniki povzročili škodo industriji Skupnosti. Cene pri uvozu iz drugih držav so bile bodisi višje kot pri uvozu iz LRK ali pa so bile zadevne količine veliko manjše in nič ne kaže, da bi se lahko to v prihodnosti spremenilo.

| (103) | Glede na zgoraj navedeno se sklene, da bi ukinitev ukrepov po vsej verjetnosti povzročila ponovni pojav škode industriji Skupnosti zaradi dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(103)

Glede na zgoraj navedeno se sklene, da bi ukinitev ukrepov po vsej verjetnosti povzročila ponovni pojav škode industriji Skupnosti zaradi dampinškega uvoza.

H.   INTERES SKUPNOSTI

1.   Uvod

| (104) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe se je proučilo, ali bi bilo podaljšanje veljavnosti obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesi Skupnosti kot celote. Določitev interesa Skupnosti je temeljila na oceni vseh različnih vpletenih interesov, kot so interes industrije Skupnosti, uvoznikov in trgovcev ter uporabnikov zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(104)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe se je proučilo, ali bi bilo podaljšanje veljavnosti obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesi Skupnosti kot celote. Določitev interesa Skupnosti je temeljila na oceni vseh različnih vpletenih interesov, kot so interes industrije Skupnosti, uvoznikov in trgovcev ter uporabnikov zadevnega izdelka.

| (105) | Da bi ocenila verjeten učinek nadaljnje veljavnosti ali prenehanja veljavnosti ukrepov, je Komisija vse zgoraj navedene zainteresirane stranke zaprosila za informacije. Komisija je poslala vprašalnike 18 uvoznikom in 17 uporabnikom zadevnega izdelka. Na vprašalnik ni odgovoril noben uvoznik, čeprav sta dva izmed njiju pisno izrazila stališči. Od uporabnikov je le eden delno izpolnil vprašalnik. |
| --- | --- |

(105)

Da bi ocenila verjeten učinek nadaljnje veljavnosti ali prenehanja veljavnosti ukrepov, je Komisija vse zgoraj navedene zainteresirane stranke zaprosila za informacije. Komisija je poslala vprašalnike 18 uvoznikom in 17 uporabnikom zadevnega izdelka. Na vprašalnik ni odgovoril noben uvoznik, čeprav sta dva izmed njiju pisno izrazila stališči. Od uporabnikov je le eden delno izpolnil vprašalnik.

| (106) | Poudariti je treba, da je v prejšnji preiskavi veljalo, da sprejem ukrepov ni v nasprotju z interesi Skupnosti. Treba je opomniti tudi, da je trenutna preiskava dejansko drugi pregled zaradi izteka ukrepov, s katerim se proučijo razmere, v katerih protidampinški ukrepi že veljajo. Zato sta časovni okvir in narava trenutne preiskave omogočila oceno kakršnega koli negativnega vpliva obstoječih protidampinških ukrepov na zadevne stranke v preteklosti. |
| --- | --- |

(106)

Poudariti je treba, da je v prejšnji preiskavi veljalo, da sprejem ukrepov ni v nasprotju z interesi Skupnosti. Treba je opomniti tudi, da je trenutna preiskava dejansko drugi pregled zaradi izteka ukrepov, s katerim se proučijo razmere, v katerih protidampinški ukrepi že veljajo. Zato sta časovni okvir in narava trenutne preiskave omogočila oceno kakršnega koli negativnega vpliva obstoječih protidampinških ukrepov na zadevne stranke v preteklosti.

| (107) | Na podlagi tega se je proučilo, ali kljub ugotovitvam o nadaljevanju dampinga in verjetnosti ponovnega pojava škode obstajajo nujni razlogi, na podlagi katerih bi bilo mogoče skleniti, da v tem primeru ohranitev ukrepov ni v interesu Skupnosti. |
| --- | --- |

(107)

Na podlagi tega se je proučilo, ali kljub ugotovitvam o nadaljevanju dampinga in verjetnosti ponovnega pojava škode obstajajo nujni razlogi, na podlagi katerih bi bilo mogoče skleniti, da v tem primeru ohranitev ukrepov ni v interesu Skupnosti.

2.   Interesi industrije Skupnosti

| (108) | Treba je opozoriti, da je bilo ugotovljeno, da se bo damping verjetno nadaljeval po visoki in naraščajoči stopnji dampinga, če se protidampinški ukrepi ne ohranijo, kar pa bi povzročilo poslabšanje stanja industrije Skupnosti, ki še vedno ni stabilno, industrija pa si še ni popolnoma opomogla. Po drugi strani pa bi nadaljevanje ukrepov moralo prispevati k popolnem okrevanju industrije Skupnosti in izogibanju nadaljnji škodi. Prizadevanja industrije Skupnosti za racionalizacijo svoje proizvodnje in povečanje dobičkonosnosti ter dobiček, ki ga je industrija Skupnosti ustvarila v zadnjih treh letih obravnavanega obdobja, tudi kažejo, da je industrija Skupnosti sposobna preživeti in je konkurenčna. |
| --- | --- |

(108)

Treba je opozoriti, da je bilo ugotovljeno, da se bo damping verjetno nadaljeval po visoki in naraščajoči stopnji dampinga, če se protidampinški ukrepi ne ohranijo, kar pa bi povzročilo poslabšanje stanja industrije Skupnosti, ki še vedno ni stabilno, industrija pa si še ni popolnoma opomogla. Po drugi strani pa bi nadaljevanje ukrepov moralo prispevati k popolnem okrevanju industrije Skupnosti in izogibanju nadaljnji škodi. Prizadevanja industrije Skupnosti za racionalizacijo svoje proizvodnje in povečanje dobičkonosnosti ter dobiček, ki ga je industrija Skupnosti ustvarila v zadnjih treh letih obravnavanega obdobja, tudi kažejo, da je industrija Skupnosti sposobna preživeti in je konkurenčna.

| (109) | Glede na zgoraj navedeno se zdi, da je za preprečitve škodljivih učinkov dampinškega uvoza, ki bi lahko ogrozili okrevanje industrije Skupnosti in s tem tudi njen obstoj, veljavne ukrepe potrebno podaljšati. Če industrije Skupnosti ne bo več, je treba upoštevati tudi dejstvo, da bo to imelo škodljiv vpliv na panoge na koncu proizvodne verige, saj bodo te imele znatno manjšo izbiro dobaviteljev. |
| --- | --- |

(109)

Glede na zgoraj navedeno se zdi, da je za preprečitve škodljivih učinkov dampinškega uvoza, ki bi lahko ogrozili okrevanje industrije Skupnosti in s tem tudi njen obstoj, veljavne ukrepe potrebno podaljšati. Če industrije Skupnosti ne bo več, je treba upoštevati tudi dejstvo, da bo to imelo škodljiv vpliv na panoge na koncu proizvodne verige, saj bodo te imele znatno manjšo izbiro dobaviteljev.

3.   Interesi uvoznikov

| (110) | Kot je navedeno zgoraj, vprašalnika, ki ga je poslala Komisija, ni izpolnil noben nepovezan uvoznik. Njihovo nesodelovanje je samo po sebi znak, da uvedba ukrepov ni povzročila znatnih negativnih vplivov na gospodarsko stanje tega sektorja. To potrjuje dejstvo, da so uvozniki še naprej trgovali z zadevnim izdelkom v znatnih količinah in v obravnavanem obdobju celo povečali obseg uvoza. |
| --- | --- |

(110)

Kot je navedeno zgoraj, vprašalnika, ki ga je poslala Komisija, ni izpolnil noben nepovezan uvoznik. Njihovo nesodelovanje je samo po sebi znak, da uvedba ukrepov ni povzročila znatnih negativnih vplivov na gospodarsko stanje tega sektorja. To potrjuje dejstvo, da so uvozniki še naprej trgovali z zadevnim izdelkom v znatnih količinah in v obravnavanem obdobju celo povečali obseg uvoza.

| (111) | Zato se sklene, da uvedba trenutno veljavnih protidampinških ukrepov ni znatno negativno vplivala na gospodarsko stanje uvoznikov zadevnega izdelka. Zato tudi ni verjetno, da bi podaljšanje veljavnosti ukrepov povzročilo poslabšanje njihovega gospodarska stanja v prihodnosti. |
| --- | --- |

(111)

Zato se sklene, da uvedba trenutno veljavnih protidampinških ukrepov ni znatno negativno vplivala na gospodarsko stanje uvoznikov zadevnega izdelka. Zato tudi ni verjetno, da bi podaljšanje veljavnosti ukrepov povzročilo poslabšanje njihovega gospodarska stanja v prihodnosti.

4.   Interesi uporabnikov

| (112) | Uporabniki zadevnega izdelka, tj. industrija na koncu proizvodne verige, so v glavnem proizvajalci ognjevzdržnih izdelkov. Kot je navedeno zgoraj, je le eden od 17 uporabnikov, ki so od služb Komisije prejeli vprašalnik, nanj delno odgovoril. Njihova nizka raven sodelovanja je tako kot pri uvoznikih že sama po sebi znak, da ukrepi niso povzročili znatnih negativnih vplivov na gospodarsko stanje tega sektorja. Čeprav je reprezentativnost sodelujoče družbe za panogo na koncu proizvodne verige omejena, saj je kupila manj kot 5 % celotnega MMO, uvoženega iz LRK v OP, se je vseeno ocenil vpliv veljavnih ukrepov na njeno stanje. |
| --- | --- |

(112)

Uporabniki zadevnega izdelka, tj. industrija na koncu proizvodne verige, so v glavnem proizvajalci ognjevzdržnih izdelkov. Kot je navedeno zgoraj, je le eden od 17 uporabnikov, ki so od služb Komisije prejeli vprašalnik, nanj delno odgovoril. Njihova nizka raven sodelovanja je tako kot pri uvoznikih že sama po sebi znak, da ukrepi niso povzročili znatnih negativnih vplivov na gospodarsko stanje tega sektorja. Čeprav je reprezentativnost sodelujoče družbe za panogo na koncu proizvodne verige omejena, saj je kupila manj kot 5 % celotnega MMO, uvoženega iz LRK v OP, se je vseeno ocenil vpliv veljavnih ukrepov na njeno stanje.

| (113) | V zvezi s tem je bilo s preiskavo ugotovljeno, da je sodelujoči uporabnik kljub veljavnim ukrepom še naprej uvažal MMO s poreklom iz LRK. Ti ukrepi zato za proizvajalce ognjevzdržnih izdelkov niso bili odvračilni v taki meri, da bi spremenili svoje vire nabave. Čeprav predstavlja MMO nezanemarljiv, a majhen del stroškov proizvodnje ognjevzdržnih izdelkov, pa so bile cene kitajskega uvoza razmeroma nizke in so se v obravnavanem obdobju celo znižale. Lahko se torej sklene, da protidampinški ukrepi niso imeli znatnega negativnega vpliva na razmere, povezane s stroški, in na dobičkonosnost uporabnikov zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(113)

V zvezi s tem je bilo s preiskavo ugotovljeno, da je sodelujoči uporabnik kljub veljavnim ukrepom še naprej uvažal MMO s poreklom iz LRK. Ti ukrepi zato za proizvajalce ognjevzdržnih izdelkov niso bili odvračilni v taki meri, da bi spremenili svoje vire nabave. Čeprav predstavlja MMO nezanemarljiv, a majhen del stroškov proizvodnje ognjevzdržnih izdelkov, pa so bile cene kitajskega uvoza razmeroma nizke in so se v obravnavanem obdobju celo znižale. Lahko se torej sklene, da protidampinški ukrepi niso imeli znatnega negativnega vpliva na razmere, povezane s stroški, in na dobičkonosnost uporabnikov zadevnega izdelka.

| (114) | Sodelujoči uporabnik je trdil, da čeprav ohranitev protidampinških ukrepov kratkoročno ne bi imela znatnega vpliva na stanje industrije Skupnosti, pa bi srednje- ali dolgoročno lahko povzročila, da bi se vedno več ognjevzdržnih izdelkov proizvajalo zunaj ES in bi se namesto MMO v ES uvažale surovine. |
| --- | --- |

(114)

Sodelujoči uporabnik je trdil, da čeprav ohranitev protidampinških ukrepov kratkoročno ne bi imela znatnega vpliva na stanje industrije Skupnosti, pa bi srednje- ali dolgoročno lahko povzročila, da bi se vedno več ognjevzdržnih izdelkov proizvajalo zunaj ES in bi se namesto MMO v ES uvažale surovine.

| (115) | V zvezi s tem je treba spomniti, kot je bilo obrazloženo zgoraj, da namen veljavnih protidampinških ukrepov ni bil, da se trg Skupnosti zapre za uvoz MMO, temveč da se prepreči nelojalna konkurenca in do neke mere odpravijo učinki izkrivljanja zaradi dampinškega uvoza. Z zagotovitvijo enakih konkurenčnih pogojev industrije Skupnosti glede MMO se zagotovi tudi višja stopnja konkurence med različnimi dobavitelji MMO na trgu ES, vključno s kitajskimi izvozniki MMO. |
| --- | --- |

(115)

V zvezi s tem je treba spomniti, kot je bilo obrazloženo zgoraj, da namen veljavnih protidampinških ukrepov ni bil, da se trg Skupnosti zapre za uvoz MMO, temveč da se prepreči nelojalna konkurenca in do neke mere odpravijo učinki izkrivljanja zaradi dampinškega uvoza. Z zagotovitvijo enakih konkurenčnih pogojev industrije Skupnosti glede MMO se zagotovi tudi višja stopnja konkurence med različnimi dobavitelji MMO na trgu ES, vključno s kitajskimi izvozniki MMO.

| (116) | Ugotovljeno je bilo tudi, da se iz LRK na nekatere večje trge v ZDA izvaža po višjih cenah kot v Skupnost. Zato se šteje, da ukrepi niso povzročili višjih uvoznih cen v Skupnost od uvoznih cen v druge tretje države. Trditev, da bi nadaljevanje protidampinških ukrepov vplivalo na konkurenčnost na drugih trgih, je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(116)

Ugotovljeno je bilo tudi, da se iz LRK na nekatere večje trge v ZDA izvaža po višjih cenah kot v Skupnost. Zato se šteje, da ukrepi niso povzročili višjih uvoznih cen v Skupnost od uvoznih cen v druge tretje države. Trditev, da bi nadaljevanje protidampinških ukrepov vplivalo na konkurenčnost na drugih trgih, je bila zato zavrnjena.

| (117) | Zato je bilo sklenjeno, da ohranitev enakih ukrepov ne bi vplivala na kakršno koli poslabšanje stanja uporabnikov. |
| --- | --- |

(117)

Zato je bilo sklenjeno, da ohranitev enakih ukrepov ne bi vplivala na kakršno koli poslabšanje stanja uporabnikov.

5.   Sklepna ugotovitev o interesu Skupnosti

| (118) | Preiskava je pokazala, da so obstoječi protidampinški ukrepi industriji Skupnosti omogočili, da si do določene mere opomore. Morebitna ukinitev ukrepov bi ogrozila okrevanje industrije Skupnosti in mogoče povzročila njeno izginotje. Zato je nadaljevanje ukrepov v interesu industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(118)

Preiskava je pokazala, da so obstoječi protidampinški ukrepi industriji Skupnosti omogočili, da si do določene mere opomore. Morebitna ukinitev ukrepov bi ogrozila okrevanje industrije Skupnosti in mogoče povzročila njeno izginotje. Zato je nadaljevanje ukrepov v interesu industrije Skupnosti.

| (119) | Zdi se, da veljavni ukrepi v preteklosti niso imeli nikakršnih večjih negativnih vplivov na gospodarsko stanje uporabnikov in uvoznikov. Na podlagi informacij, pridobljenih med trenutno preiskavo, se kakršno koli povišanje cen, če je do njega sploh prišlo, ne zdi nesorazmerno v primerjavi s prednostmi za industrijo Skupnosti, doseženimi z odpravo izkrivljanja trgovine zaradi dampinškega uvoza, ter s prednostmi, ki jih uporabnikom omogoča nadaljnja konkurenca med različnimi dobavitelji MMO na trgu ES. Zato se sklene, da ni nujnih razlogov proti podaljšanju obstoječih protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(119)

Zdi se, da veljavni ukrepi v preteklosti niso imeli nikakršnih večjih negativnih vplivov na gospodarsko stanje uporabnikov in uvoznikov. Na podlagi informacij, pridobljenih med trenutno preiskavo, se kakršno koli povišanje cen, če je do njega sploh prišlo, ne zdi nesorazmerno v primerjavi s prednostmi za industrijo Skupnosti, doseženimi z odpravo izkrivljanja trgovine zaradi dampinškega uvoza, ter s prednostmi, ki jih uporabnikom omogoča nadaljnja konkurenca med različnimi dobavitelji MMO na trgu ES. Zato se sklene, da ni nujnih razlogov proti podaljšanju obstoječih protidampinških ukrepov.

I.   PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (120) | Vse zadevne stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih naj bi se priporočila ohranitev obstoječih ukrepov. Določeno je bilo tudi obdobje, v katerem lahko izrazijo stališča glede razkritih informacij. Zainteresirane stranke niso predložile nobenih pripomb, zaradi katerih bi se spremenili zgornji sklepi. |
| --- | --- |

(120)

Vse zadevne stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih naj bi se priporočila ohranitev obstoječih ukrepov. Določeno je bilo tudi obdobje, v katerem lahko izrazijo stališča glede razkritih informacij. Zainteresirane stranke niso predložile nobenih pripomb, zaradi katerih bi se spremenili zgornji sklepi.

| (121) | Iz navedenega sledi, da bi bilo treba v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ohraniti spremenljive protidampinške dajatve v kombinaciji z najnižjo ceno v višini 120 EUR/tono za uvoz MMO s poreklom iz LRK, ki je bila uvedena z Uredbo (ES) št. 360/2000 – |
| --- | --- |

(121)

Iz navedenega sledi, da bi bilo treba v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ohraniti spremenljive protidampinške dajatve v kombinaciji z najnižjo ceno v višini 120 EUR/tono za uvoz MMO s poreklom iz LRK, ki je bila uvedena z Uredbo (ES) št. 360/2000 –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz mrtvopečenega magnezijevega oksida, ki se uvršča pod oznako KN 2519 90 30, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

2.   Znesek dajatve je:

| (a) | razlika med najnižjo uvozno ceno v višini 120 EUR/tono in neto ceno franko meja Skupnosti, pred plačilom dajatve, v vseh primerih, ko je slednja cena:






  — | nižja od najnižje uvozne cene, in |
| --- | --- | --- |

(a)

razlika med najnižjo uvozno ceno v višini 120 EUR/tono in neto ceno franko meja Skupnosti, pred plačilom dajatve, v vseh primerih, ko je slednja cena:

—

nižja od najnižje uvozne cene, in

| — | določena na podlagi računa, ki ga izvoznik s sedežem v Ljudski republiki Kitajski izda neposredno nepovezani stranki v Skupnosti (dodatna oznaka Taric A439); |
| --- | --- |

—

določena na podlagi računa, ki ga izvoznik s sedežem v Ljudski republiki Kitajski izda neposredno nepovezani stranki v Skupnosti (dodatna oznaka Taric A439);

| (b) | nič, če je neto cena franko meja Skupnosti, pred plačilom dajatve, določena na podlagi računa, ki ga izvoznik s sedežem v Ljudski republiki Kitajski izda neposredno nepovezani stranki v Skupnosti, ali je enaka ali višja od najnižje uvozne cene v višini 120 EUR/tono (dodatna oznaka Taric A439); |
| --- | --- |

(b)

nič, če je neto cena franko meja Skupnosti, pred plačilom dajatve, določena na podlagi računa, ki ga izvoznik s sedežem v Ljudski republiki Kitajski izda neposredno nepovezani stranki v Skupnosti, ali je enaka ali višja od najnižje uvozne cene v višini 120 EUR/tono (dodatna oznaka Taric A439);

| (c) | enak dajatvi ad valorem v višini 63,3 % v vseh ostalih primerih, ki ne sodijo v pododstavek (a) in (b) zgoraj (dodatna oznaka Taric A999). |
| --- | --- |

(c)

enak dajatvi ad valorem v višini 63,3 % v vseh ostalih primerih, ki ne sodijo v pododstavek (a) in (b) zgoraj (dodatna oznaka Taric A999).

3.   Če se protidampinška dajatev določi v skladu s pododstavkom 2(a) člena 1 in če se blago poškoduje pred vstopom v prosti promet in je zato dejansko plačana ali plačljiva cena tako porazdeljena za ugotavljanje carinske vrednosti v skladu s členom 145 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (7), se najnižja uvozna cena, določena zgoraj, zniža za odstotek, ki ustreza porazdelitvi dejansko plačane ali plačljive cene. Plačljiva dajatev bo enaka razliki med znižano najnižjo uvozno ceno in znižano neto ceno franko meja Skupnosti, pred carinjenjem.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o dajatvah in carinah.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. maja 2006

Za Svet

Predsednik

K.-H. GRASSER

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL L 306, 11.12.1993, str. 16.

2

(3)  UL L 46, 18.2.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 986/2003 (UL L 143, 11.6.2003, str. 5).

3

(4)  UL L 143, 11.6.2003, str. 5.

4

(5)  UL C 215, 27.8.2004, str. 2.

5

(6)  UL C 38, 15.2.2005, str. 2.

6

(7)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 402/2006 (UL L 70, 9.3.2006, str. 35).

7

---

| 12.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 125/18 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 125/18

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 717/2006

z dne 11. maja 2006

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 12. maja 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. maja 2006

Za Komisijo

J. L. DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 386/2005 (UL L 62, 9.3.2005, str. 3).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 11. maja 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 180,2 |
| 204 | 97,2 |
| 212 | 153,3 |
| 999 | 143,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 126,0 |
| 628 | 155,5 |
| 999 | 140,8 |
| 0709 90 70 | 052 | 113,3 |
| 204 | 25,1 |
| 999 | 69,2 |
| 0805 10 20 | 052 | 46,6 |
| 204 | 33,5 |
| 212 | 69,6 |
| 220 | 40,8 |
| 400 | 40,9 |
| 448 | 50,4 |
| 624 | 54,4 |
| 999 | 48,0 |
| 0805 50 10 | 388 | 50,9 |
| 528 | 56,6 |
| 624 | 61,2 |
| 999 | 56,2 |
| 0808 10 80 | 388 | 87,5 |
| 400 | 138,1 |
| 404 | 98,2 |
| 508 | 79,4 |
| 512 | 82,4 |
| 524 | 84,4 |
| 528 | 97,3 |
| 720 | 91,1 |
| 804 | 106,7 |
| 999 | 96,1 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

180,2

204

97,2

212

153,3

999

143,6

0707 00 05

052

126,0

628

155,5

999

140,8

0709 90 70

052

113,3

204

25,1

999

69,2

0805 10 20

052

46,6

204

33,5

212

69,6

220

40,8

400

40,9

448

50,4

624

54,4

999

48,0

0805 50 10

388

50,9

528

56,6

624

61,2

999

56,2

0808 10 80

388

87,5

400

138,1

404

98,2

508

79,4

512

82,4

524

84,4

528

97,3

720

91,1

804

106,7

999

96,1

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 750/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 12). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 12.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 125/20 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 125/20

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 718/2006

z dne 11. maja 2006

o določitvi največjega izvoznega nadomestila za maslo v okviru stalnega javnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 581/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni tržni ureditvi za mleko in mlečne izdelke (1) in zlasti tretjega pododstavka člena 31(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 581/2004 z dne 26. marca 2004 o začetku stalnega javnega razpisa za izvozna nadomestila za določene vrste masla (2) predvideva stalni razpis. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 581/2004 z dne 26. marca 2004 o začetku stalnega javnega razpisa za izvozna nadomestila za določene vrste masla (2) predvideva stalni razpis.

| (2) | Na podlagi člena 5 Uredbe Komisije (ES) št. 580/2004 z dne 26. marca 2004 o določitvi postopka razpisa o izvoznih nadomestilih za nekatere mlečne izdelke (3) in po pregledu oddanih ponudb na razpis je ustrezno, da se določi največje izvozno nadomestilo za razpisno obdobje, ki se konča 9. maja 2006. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi člena 5 Uredbe Komisije (ES) št. 580/2004 z dne 26. marca 2004 o določitvi postopka razpisa o izvoznih nadomestilih za nekatere mlečne izdelke (3) in po pregledu oddanih ponudb na razpis je ustrezno, da se določi največje izvozno nadomestilo za razpisno obdobje, ki se konča 9. maja 2006.

| (3) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za stalni razpis, ki ga začenja Uredba (ES) št. 581/2004 za razpisno obdobje, ki se konča 9. maja 2006, je največji znesek nadomestila za izdelke iz člena 1(1) navedene Uredbe, kakor je navedeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta Uredba začne veljati 12. maja 2006.

Ta Uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. maja 2006

Za Komisijo

J. L. DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1913/2005 (UL L 307, 25.11.2005, str. 2).

1

(2)  UL L 90, 27.3.2004, str. 64. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 409/2006 (UL L 71, 10.3.2006, str. 5).

2

(3)  UL L 90, 27.3.2004, str. 58. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1814/2005 (UL L 292, 8.11.2005, str. 3).

3

---

PRILOGA

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Proizvod | Izvozno nadomestilo Oznaka nomenklature | Največji znesek izvoznega nadomestila za izvoz v namembne kraje, navedene v drugem pododstavku člena 1(1) Uredbe (ES) št. 581/2004 |
| Maslo | ex ex 0405 10 19 9500 | 104,00 |
| Maslo | ex ex 0405 10 19 9700 | 109,00 |
| Masleno-mlečna maščoba | ex ex 0405 90 10 9000 | 130,00 |

(EUR/100 kg)

Proizvod

Izvozno nadomestilo Oznaka nomenklature

Največji znesek izvoznega nadomestila za izvoz v namembne kraje, navedene v drugem pododstavku člena 1(1) Uredbe (ES) št. 581/2004

Maslo

ex ex 0405 10 19 9500

104,00

Maslo

ex ex 0405 10 19 9700

109,00

Masleno-mlečna maščoba

ex ex 0405 90 10 9000

130,00

---

| 12.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 125/22 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 125/22

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 719/2006

z dne 11. maja 2006

o določitvi največjega izvoznega nadomestila za posneto mleko v prahu v okviru stalnega razpisa, določenega v Uredbi (ES) št. 582/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni tržni ureditvi za mleko in mlečne izdelke (1), in zlasti tretjega pododstavka člena 31(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 582/2004 z dne 26. marca 2004 o uvedbi stalnega razpisa za izvozna nadomestila za posneto mleko v prahu (2) določa stalni razpis. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 582/2004 z dne 26. marca 2004 o uvedbi stalnega razpisa za izvozna nadomestila za posneto mleko v prahu (2) določa stalni razpis.

| (2) | Na podlagi člena 5 Uredbe Komisije (ES) št. 580/2004 z dne 26. marca 2004 o določitvi postopka razpisa o izvoznih nadomestilih za nekatere mlečne izdelke (3) in po pregledu ponudb, predloženih na razpis, je ustrezno, da se določi največje izvozno nadomestilo za razpisno obdobje, ki se konča 9. maja 2006. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi člena 5 Uredbe Komisije (ES) št. 580/2004 z dne 26. marca 2004 o določitvi postopka razpisa o izvoznih nadomestilih za nekatere mlečne izdelke (3) in po pregledu ponudb, predloženih na razpis, je ustrezno, da se določi največje izvozno nadomestilo za razpisno obdobje, ki se konča 9. maja 2006.

| (3) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za stalni razpis, ki ga uvaja Uredba (ES) št. 582/2004 za razpisno obdobje, ki se konča 9. maja 2006, je največji znesek nadomestila za izdelek in namembne kraje, navedene v členu 1(1) navedene Uredbe 7,00 EUR/100 kg.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan 12. maja 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. maja 2006

Za Komisijo

J. L. DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1913/2005 (UL L 307, 25.11.2005, str. 2).

1

(2)  UL L 90, 27.3.2004, str. 67. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 409/2006 (UL L 71, 10.3.2006, str. 5).

2

(3)  UL L 90, 27.3.2004, str. 58. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1814/2005 (UL L 292, 8.11.2005, str. 3).

3

---

| 12.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 125/23 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 125/23

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 720/2006

z dne 11. maja 2006

o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za ječmen v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1058/2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti prvega pododstavka člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1058/2005 (2) je bil razpisan natečaj za nadomestilo za izvoz ječmena v nekatere tretje države. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1058/2005 (2) je bil razpisan natečaj za nadomestilo za izvoz ječmena v nekatere tretje države.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene določiti najvišje izvozno nadomestilo ob upoštevanju kriterijev iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95. V tem primeru je na natečaju izbran ponudnik, čigar ponudba je enaka ali nižja od najvišjega nadomestila. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene določiti najvišje izvozno nadomestilo ob upoštevanju kriterijev iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95. V tem primeru je na natečaju izbran ponudnik, čigar ponudba je enaka ali nižja od najvišjega nadomestila.

| (3) | Iz uporabe zgoraj navedenih kriterijev pri trenutnem stanju na trgu žit sledi, da je treba določiti najvišje nadomestilo. |
| --- | --- |

(3)

Iz uporabe zgoraj navedenih kriterijev pri trenutnem stanju na trgu žit sledi, da je treba določiti najvišje nadomestilo.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za ponudbe, predložene od 5. do 11. maja 2006 v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1058/2005, znaša najvišje nadomestilo za izvoz ječmena 5,95 EUR/t.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 12. maja 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. maja 2006

Za Komisijo

J. L. DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 174, 7.7.2005, str. 12.

2

(3)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

3

---

| 12.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 125/24 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 125/24

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 721/2006

z dne 11. maja 2006

o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za navadno pšenico v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1059/2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti prvega pododstavka člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1059/2005 (2) je bil razpisan natečaj za nadomestilo za izvoz navadne pšenice v nekatere tretje države. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1059/2005 (2) je bil razpisan natečaj za nadomestilo za izvoz navadne pšenice v nekatere tretje države.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene določiti najvišje izvozno nadomestilo ob upoštevanju kriterijev iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95. V tem primeru je na natečaju izbran ponudnik, čigar ponudba je enaka ali nižja od najvišjega nadomestila. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene določiti najvišje izvozno nadomestilo ob upoštevanju kriterijev iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95. V tem primeru je na natečaju izbran ponudnik, čigar ponudba je enaka ali nižja od najvišjega nadomestila.

| (3) | Iz uporabe zgoraj navedenih kriterijev pri trenutnem stanju na trgu žit sledi, da je treba določiti najvišje nadomestilo. |
| --- | --- |

(3)

Iz uporabe zgoraj navedenih kriterijev pri trenutnem stanju na trgu žit sledi, da je treba določiti najvišje nadomestilo.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za ponudbe, predložene od 5. do 11. maja 2006 v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1059/2005, znaša najvišje nadomestilo za izvoz navadne pšenice 6,20 EUR/t.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 12. maja 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. maja 2006

Za Komisijo

J. L. DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 174, 7.7.2005, str. 15.

2

(3)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

3

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

| 12.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 125/25 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 125/25

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 19. aprila 2006

o oblikovanju standardnih obrazcev za posredovanje zahtev in odločitev v skladu z Direktivo Sveta 2004/80/ES v zvezi z odškodnino žrtvam kaznivih dejanj

(2006/337/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2004/80/ES z dne 29. aprila 2004 v zvezi z odškodnino žrtvam kaznivih dejanj (1), in zlasti člena 14 Direktive,

po posvetovanju z odborom iz člena 15(1) Direktive 2004/80/ES,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2004/80/ES določa, da morajo države članice do 1. januarja 2006 uvesti sistem sodelovanja, da se olajša dostop do odškodnine v primerih, ko je kaznivo dejanje storjeno v državi članici, ki ni država prebivališča žrtve. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2004/80/ES določa, da morajo države članice do 1. januarja 2006 uvesti sistem sodelovanja, da se olajša dostop do odškodnine v primerih, ko je kaznivo dejanje storjeno v državi članici, ki ni država prebivališča žrtve.

| (2) | Treba je oblikovati standardne obrazce za posredovanje zahtev za uveljavljanje odškodnine in odločitev glede zahtev za uveljavljanje odškodnine v takih čezmejnih primerih – |
| --- | --- |

(2)

Treba je oblikovati standardne obrazce za posredovanje zahtev za uveljavljanje odškodnine in odločitev glede zahtev za uveljavljanje odškodnine v takih čezmejnih primerih –

SKLENILA:

Edini člen

1.   Standardni obrazec za posredovanje zahtev za uveljavljanje odškodnine iz člena 6(2) Direktive 2004/80/ES se določi v Prilogi I.

2.   Standardni obrazec za posredovanje odločitev o zahtevah za uveljavljanje odškodnine iz člena 10 Direktive 2004/80/ES se določi v Prilogi II.

V Bruslju, 19. aprila 2006

Za Komisijo

Franco FRATTINI

Podpredsednik

---

(1)  UL L 261, 6.8.2004, str. 15.

1

---

PRILOGA I

Image

Image

Image

---

PRILOGA II

Image

Image

---

| 12.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 125/31 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 125/31

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 8. maja 2006

o dovoljenju Republiki Poljski, da v skladu z Direktivo Sveta 2002/53/ES na svojem ozemlju prepove uporabo nekaterih sort koruze iz skupnega kataloga sort poljščin

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 1790)

(Besedilo v poljskem jeziku je edino verodostojno)

(2006/338/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2002/53/ES z dne 13. junija 2002 o skupnem katalogu sort poljščin (1), in zlasti člena 16(2)(b) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v skladu s členom 17 Direktive 2002/53/ES v seriji C Uradnega lista Evropske unije v skupnem katalogu sort poljščin objavila nekatere vrste koruze. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v skladu s členom 17 Direktive 2002/53/ES v seriji C Uradnega lista Evropske unije v skupnem katalogu sort poljščin objavila nekatere vrste koruze.

| (2) | Države članice v skladu s členom 16(1) navedene direktive zagotovijo, da od objave v skladu s členom 17 za seme sort, sprejetih v skladu z navedeno direktivo ali v skladu z načeli, ki ustrezajo tistim iz Direktive, ne veljajo tržne omejitve, ki zadevajo sorto. |
| --- | --- |

(2)

Države članice v skladu s členom 16(1) navedene direktive zagotovijo, da od objave v skladu s členom 17 za seme sort, sprejetih v skladu z navedeno direktivo ali v skladu z načeli, ki ustrezajo tistim iz Direktive, ne veljajo tržne omejitve, ki zadevajo sorto.

| (3) | Komisija je 24. junija 2005 na podlagi člena 16(2)(b) Direktive 2002/53/ES od Republike Poljske prejela zahtevek za prepoved uporabe in dajanja na trg semena sort koruze, ki niso primerne za gojenje na Poljskem. Ta zahtevek je sledil zahtevku za gensko spremenjene sorte koruze, ki bodo predmet druge odločbe. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 24. junija 2005 na podlagi člena 16(2)(b) Direktive 2002/53/ES od Republike Poljske prejela zahtevek za prepoved uporabe in dajanja na trg semena sort koruze, ki niso primerne za gojenje na Poljskem. Ta zahtevek je sledil zahtevku za gensko spremenjene sorte koruze, ki bodo predmet druge odločbe.

| (4) | 9. decembra 2005 je Poljska poslala Komisiji seznam sort koruze, ki po njeni oceni niso primerne za gojenje na Poljskem. Ta seznam so poljski organi dopolnili z dopisom 9. januarja 2006. Poljska zahteva dovoljenje, da na svojem ozemlju za neomejen čas prepove vse sorte koruze s seznama. |
| --- | --- |

(4)

9. decembra 2005 je Poljska poslala Komisiji seznam sort koruze, ki po njeni oceni niso primerne za gojenje na Poljskem. Ta seznam so poljski organi dopolnili z dopisom 9. januarja 2006. Poljska zahteva dovoljenje, da na svojem ozemlju za neomejen čas prepove vse sorte koruze s seznama.

| (5) | Ob upoštevanju zadnjega stavka člena 16(2)(b), ki določa, da mora biti vsak tak zahtevek države članice vložen pred koncem tretjega koledarskega leta, ki sledi letu sprejetja zadevne sorte v skupni katalog, zahtevek Poljske v letu 2005 ne more zajemati sort, ki so bile sprejete v skupni katalog pred 1. januarjem 2002. |
| --- | --- |

(5)

Ob upoštevanju zadnjega stavka člena 16(2)(b), ki določa, da mora biti vsak tak zahtevek države članice vložen pred koncem tretjega koledarskega leta, ki sledi letu sprejetja zadevne sorte v skupni katalog, zahtevek Poljske v letu 2005 ne more zajemati sort, ki so bile sprejete v skupni katalog pred 1. januarjem 2002.

| (6) | Iz razpoložljivih informacij za zadevne sorte je razvidno, da te sorte zaradi njihovega previsokega zrelostnega razreda, ki ustreza najmanj zrelostnemu razredu 350 indeksa FAO ali enakovrednemu zrelostnemu razredu, niso primerne za gojenje v nobenem delu Poljske. Zadevni klimatski in kmetijski dejavniki predstavljajo stalno oviro za gojenje teh sort na Poljskem. |
| --- | --- |

(6)

Iz razpoložljivih informacij za zadevne sorte je razvidno, da te sorte zaradi njihovega previsokega zrelostnega razreda, ki ustreza najmanj zrelostnemu razredu 350 indeksa FAO ali enakovrednemu zrelostnemu razredu, niso primerne za gojenje v nobenem delu Poljske. Zadevni klimatski in kmetijski dejavniki predstavljajo stalno oviro za gojenje teh sort na Poljskem.

| (7) | Ob upoštevanju navedenega se zahteva Republike Poljske odobri na podlagi člena 16(2)(b) za sorte koruze, navedene v tej odločbi, vendar se zavrne za tiste sorte, ki so bile v skupni katalog sprejete pred 1. januarjem 2002. |
| --- | --- |

(7)

Ob upoštevanju navedenega se zahteva Republike Poljske odobri na podlagi člena 16(2)(b) za sorte koruze, navedene v tej odločbi, vendar se zavrne za tiste sorte, ki so bile v skupni katalog sprejete pred 1. januarjem 2002.

| (8) | Da Komisija lahko obvesti druge države članice in posodobi skupni katalog sort poljščin iz Direktive 2002/53/ES, mora Poljska obvestiti Komisijo, kdaj bo uporabljala dovoljenje, odobreno s to odločbo. |
| --- | --- |

(8)

Da Komisija lahko obvesti druge države članice in posodobi skupni katalog sort poljščin iz Direktive 2002/53/ES, mora Poljska obvestiti Komisijo, kdaj bo uporabljala dovoljenje, odobreno s to odločbo.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za seme in razmnoževalni material za rastline v poljedelstvu, vrtnarstvu in gozdarstvu – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za seme in razmnoževalni material za rastline v poljedelstvu, vrtnarstvu in gozdarstvu –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Republiki Poljski se odobri, da na svojem celotnem ozemlju prepove uporabo sort koruze iz Priloge k tej odločbi.

Člen 2

Preostali del zahtevka Republike Poljske, ki zajema sorte koruze, sprejete v skupni katalog pred 1. januarjem 2002, se zavrne.

Člen 3

Da Komisija lahko obvesti druge države članice, mora Republika Poljska Komisiji sporočiti datum, od katerega uporablja dovoljenje iz člena 1.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na Republiko Poljsko.

V Bruslju, 8. maja 2006

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 193, 20.7.2002, str. 1. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 268, 18.10.2003, str. 1).

1

---

PRILOGA

| 1. | Abelter |
| --- | --- |

1.

Abelter

| 2. | Abilio |
| --- | --- |

2.

Abilio

| 3. | Acarro |
| --- | --- |

3.

Acarro

| 4. | Acka |
| --- | --- |

4.

Acka

| 5. | Actinio |
| --- | --- |

5.

Actinio

| 6. | Adelin |
| --- | --- |

6.

Adelin

| 7. | Adenia |
| --- | --- |

7.

Adenia

| 8. | Agosto |
| --- | --- |

8.

Agosto

| 9. | Agrister |
| --- | --- |

9.

Agrister

| 10. | Akira |
| --- | --- |

10.

Akira

| 11. | Albeniz |
| --- | --- |

11.

Albeniz

| 12. | Alegria |
| --- | --- |

12.

Alegria

| 13. | Alexander |
| --- | --- |

13.

Alexander

| 14. | Aligot |
| --- | --- |

14.

Aligot

| 15. | Alimor |
| --- | --- |

15.

Alimor

| 16. | Alinea |
| --- | --- |

16.

Alinea

| 17. | Alisun |
| --- | --- |

17.

Alisun

| 18. | Allater |
| --- | --- |

18.

Allater

| 19. | Almeda |
| --- | --- |

19.

Almeda

| 20. | Alonzo |
| --- | --- |

20.

Alonzo

| 21. | Alpaga |
| --- | --- |

21.

Alpaga

| 22. | Alpha |
| --- | --- |

22.

Alpha

| 23. | Alpistar |
| --- | --- |

23.

Alpistar

| 24. | Alumeo |
| --- | --- |

24.

Alumeo

| 25. | Alyscan |
| --- | --- |

25.

Alyscan

| 26. | Alyssa |
| --- | --- |

26.

Alyssa

| 27. | Amazon |
| --- | --- |

27.

Amazon

| 28. | Ambassad |
| --- | --- |

28.

Ambassad

| 29. | Ametiszt |
| --- | --- |

29.

Ametiszt

| 30. | Ammon |
| --- | --- |

30.

Ammon

| 31. | Anader |
| --- | --- |

31.

Anader

| 32. | Anelka |
| --- | --- |

32.

Anelka

| 33. | Anetta |
| --- | --- |

33.

Anetta

| 34. | Anjou 299 |
| --- | --- |

34.

Anjou 299

| 35. | Anjou 441 |
| --- | --- |

35.

Anjou 441

| 36. | Antonius |
| --- | --- |

36.

Antonius

| 37. | Apex |
| --- | --- |

37.

Apex

| 38. | Apollo |
| --- | --- |

38.

Apollo

| 39. | Appyver |
| --- | --- |

39.

Appyver

| 40. | Archimed |
| --- | --- |

40.

Archimed

| 41. | Arkam |
| --- | --- |

41.

Arkam

| 42. | Árpád |
| --- | --- |

42.

Árpád

| 43. | Arrazas |
| --- | --- |

43.

Arrazas

| 44. | Arrius |
| --- | --- |

44.

Arrius

| 45. | Arzano |
| --- | --- |

45.

Arzano

| 46. | Asturial |
| --- | --- |

46.

Asturial

| 47. | Ász |
| --- | --- |

47.

Ász

| 48. | Aucaria |
| --- | --- |

48.

Aucaria

| 49. | Audistar |
| --- | --- |

49.

Audistar

| 50. | AW 641 |
| --- | --- |

50.

AW 641

| 51. | Awax 580 |
| --- | --- |

51.

Awax 580

| 52. | Azema |
| --- | --- |

52.

Azema

| 53. | Azzurro |
| --- | --- |

53.

Azzurro

| 54. | Balzac |
| --- | --- |

54.

Balzac

| 55. | Bambino |
| --- | --- |

55.

Bambino

| 56. | Baobab |
| --- | --- |

56.

Baobab

| 57. | Baranya |
| --- | --- |

57.

Baranya

| 58. | Bardenas |
| --- | --- |

58.

Bardenas

| 59. | Belisama |
| --- | --- |

59.

Belisama

| 60. | Bella TC |
| --- | --- |

60.

Bella TC

| 61. | Biancama |
| --- | --- |

61.

Biancama

| 62. | Biotop |
| --- | --- |

62.

Biotop

| 63. | Bogát |
| --- | --- |

63.

Bogát

| 64. | Bora |
| --- | --- |

64.

Bora

| 65. | Borja |
| --- | --- |

65.

Borja

| 66. | Boydur |
| --- | --- |

66.

Boydur

| 67. | Briantis |
| --- | --- |

67.

Briantis

| 68. | Bronx |
| --- | --- |

68.

Bronx

| 69. | Bukari |
| --- | --- |

69.

Bukari

| 70. | Buzet |
| --- | --- |

70.

Buzet

| 71. | Caixa |
| --- | --- |

71.

Caixa

| 72. | Cambio |
| --- | --- |

72.

Cambio

| 73. | Canossa |
| --- | --- |

73.

Canossa

| 74. | Cantabris |
| --- | --- |

74.

Cantabris

| 75. | Canto |
| --- | --- |

75.

Canto

| 76. | Caporal |
| --- | --- |

76.

Caporal

| 77. | Casado |
| --- | --- |

77.

Casado

| 78. | Célest SUMO |
| --- | --- |

78.

Célest SUMO

| 79. | Célest |
| --- | --- |

79.

Célest

| 80. | Celestis |
| --- | --- |

80.

Celestis

| 81. | Centis 350 |
| --- | --- |

81.

Centis 350

| 82. | Ceslav |
| --- | --- |

82.

Ceslav

| 83. | Cestan 425 |
| --- | --- |

83.

Cestan 425

| 84. | Chalcao |
| --- | --- |

84.

Chalcao

| 85. | Changi CS |
| --- | --- |

85.

Changi CS

| 86. | Charron |
| --- | --- |

86.

Charron

| 87. | Chillan |
| --- | --- |

87.

Chillan

| 88. | Chimene |
| --- | --- |

88.

Chimene

| 89. | Ciad |
| --- | --- |

89.

Ciad

| 90. | Clementis |
| --- | --- |

90.

Clementis

| 91. | Codifirst |
| --- | --- |

91.

Codifirst

| 92. | Codiroc |
| --- | --- |

92.

Codiroc

| 93. | Codisil |
| --- | --- |

93.

Codisil

| 94. | Codistar |
| --- | --- |

94.

Codistar

| 95. | Coppelia |
| --- | --- |

95.

Coppelia

| 96. | Corinthe |
| --- | --- |

96.

Corinthe

| 97. | Corona |
| --- | --- |

97.

Corona

| 98. | Coventry |
| --- | --- |

98.

Coventry

| 99. | Crudo |
| --- | --- |

99.

Crudo

| 100. | Cruzado |
| --- | --- |

100.

Cruzado

| 101. | Csilla |
| --- | --- |

101.

Csilla

| 102. | CSL516 |
| --- | --- |

102.

CSL516

| 103. | Cuartal CL |
| --- | --- |

103.

Cuartal CL

| 104. | Cuartal Waxy |
| --- | --- |

104.

Cuartal Waxy

| 105. | Dante |
| --- | --- |

105.

Dante

| 106. | Darling |
| --- | --- |

106.

Darling

| 107. | Debreceni SC 351 |
| --- | --- |

107.

Debreceni SC 351

| 108. | Debreceni TC 382 |
| --- | --- |

108.

Debreceni TC 382

| 109. | Deheb |
| --- | --- |

109.

Deheb

| 110. | Derkou |
| --- | --- |

110.

Derkou

| 111. | Dharma |
| --- | --- |

111.

Dharma

| 112. | Dina |
| --- | --- |

112.

Dina

| 113. | Dior |
| --- | --- |

113.

Dior

| 114. | DK 386 |
| --- | --- |

114.

DK 386

| 115. | DK 434 |
| --- | --- |

115.

DK 434

| 116. | DK 443 |
| --- | --- |

116.

DK 443

| 117. | DK 454 |
| --- | --- |

117.

DK 454

| 118. | DK 471 |
| --- | --- |

118.

DK 471

| 119. | DK 471 IMI |
| --- | --- |

119.

DK 471 IMI

| 120. | DK 477 |
| --- | --- |

120.

DK 477

| 121. | DK 523 |
| --- | --- |

121.

DK 523

| 122. | DK 526 |
| --- | --- |

122.

DK 526

| 123. | DK 527 |
| --- | --- |

123.

DK 527

| 124. | DK 557 |
| --- | --- |

124.

DK 557

| 125. | DK 573 |
| --- | --- |

125.

DK 573

| 126. | DK Cesar |
| --- | --- |

126.

DK Cesar

| 127. | DK277 |
| --- | --- |

127.

DK277

| 128. | DKC 5211 |
| --- | --- |

128.

DKC 5211

| 129. | DKC3617 |
| --- | --- |

129.

DKC3617

| 130. | DKC4604 |
| --- | --- |

130.

DKC4604

| 131. | DKC4622 |
| --- | --- |

131.

DKC4622

| 132. | DKC4626 |
| --- | --- |

132.

DKC4626

| 133. | DKC4778 |
| --- | --- |

133.

DKC4778

| 134. | DKC4845 |
| --- | --- |

134.

DKC4845

| 135. | DKC4851 |
| --- | --- |

135.

DKC4851

| 136. | DKC4915 |
| --- | --- |

136.

DKC4915

| 137. | DKC4950 |
| --- | --- |

137.

DKC4950

| 138. | DKC5011 |
| --- | --- |

138.

DKC5011

| 139. | DKC5041 |
| --- | --- |

139.

DKC5041

| 140. | DKC5050 |
| --- | --- |

140.

DKC5050

| 141. | DKC5143 |
| --- | --- |

141.

DKC5143

| 142. | DKC5150 |
| --- | --- |

142.

DKC5150

| 143. | DKC5303 |
| --- | --- |

143.

DKC5303

| 144. | DKC5353 |
| --- | --- |

144.

DKC5353

| 145. | DKC5434 |
| --- | --- |

145.

DKC5434

| 146. | DKC5442 |
| --- | --- |

146.

DKC5442

| 147. | DKC5542 |
| --- | --- |

147.

DKC5542

| 148. | DKC5555 |
| --- | --- |

148.

DKC5555

| 149. | DKC5560 |
| --- | --- |

149.

DKC5560

| 150. | DKC5735 |
| --- | --- |

150.

DKC5735

| 151. | DKC5783 |
| --- | --- |

151.

DKC5783

| 152. | DKC5847 |
| --- | --- |

152.

DKC5847

| 153. | DKC5856 |
| --- | --- |

153.

DKC5856

| 154. | DKC5943 |
| --- | --- |

154.

DKC5943

| 155. | DKC6006 |
| --- | --- |

155.

DKC6006

| 156. | DKC6011 |
| --- | --- |

156.

DKC6011

| 157. | DKC6022 |
| --- | --- |

157.

DKC6022

| 158. | DKC6040 |
| --- | --- |

158.

DKC6040

| 159. | DKC6142 |
| --- | --- |

159.

DKC6142

| 160. | DKC6203 |
| --- | --- |

160.

DKC6203

| 161. | DKC6309 |
| --- | --- |

161.

DKC6309

| 162. | DKC6348 |
| --- | --- |

162.

DKC6348

| 163. | DKC6417 |
| --- | --- |

163.

DKC6417

| 164. | DKC6418 |
| --- | --- |

164.

DKC6418

| 165. | DKC6441 |
| --- | --- |

165.

DKC6441

| 166. | DKC6455 |
| --- | --- |

166.

DKC6455

| 167. | DKC6457 |
| --- | --- |

167.

DKC6457

| 168. | DKC6515 |
| --- | --- |

168.

DKC6515

| 169. | DKC6521 |
| --- | --- |

169.

DKC6521

| 170. | DKC6528 |
| --- | --- |

170.

DKC6528

| 171. | DKC6530 |
| --- | --- |

171.

DKC6530

| 172. | DKC6535 |
| --- | --- |

172.

DKC6535

| 173. | DKC6610 |
| --- | --- |

173.

DKC6610

| 174. | DKC6644 |
| --- | --- |

174.

DKC6644

| 175. | DKC6652 |
| --- | --- |

175.

DKC6652

| 176. | DKC6653 |
| --- | --- |

176.

DKC6653

| 177. | DKC6660 |
| --- | --- |

177.

DKC6660

| 178. | DKC6710 |
| --- | --- |

178.

DKC6710

| 179. | DKC6749 |
| --- | --- |

179.

DKC6749

| 180. | DKC6810 |
| --- | --- |

180.

DKC6810

| 181. | DKC6818 |
| --- | --- |

181.

DKC6818

| 182. | DKC6819 |
| --- | --- |

182.

DKC6819

| 183. | DKC6841 |
| --- | --- |

183.

DKC6841

| 184. | DKC6842 |
| --- | --- |

184.

DKC6842

| 185. | DKC6843 |
| --- | --- |

185.

DKC6843

| 186. | DKC6854 |
| --- | --- |

186.

DKC6854

| 187. | Dorika |
| --- | --- |

187.

Dorika

| 188. | Draft |
| --- | --- |

188.

Draft

| 189. | Dráva |
| --- | --- |

189.

Dráva

| 190. | Dumboa |
| --- | --- |

190.

Dumboa

| 191. | Duplo |
| --- | --- |

191.

Duplo

| 192. | Durali CS |
| --- | --- |

192.

Durali CS

| 193. | Dylan |
| --- | --- |

193.

Dylan

| 194. | Edistar |
| --- | --- |

194.

Edistar

| 195. | Eiffel |
| --- | --- |

195.

Eiffel

| 196. | Elixxir |
| --- | --- |

196.

Elixxir

| 197. | Ella |
| --- | --- |

197.

Ella

| 198. | Entri CS |
| --- | --- |

198.

Entri CS

| 199. | Epila |
| --- | --- |

199.

Epila

| 200. | Eric |
| --- | --- |

200.

Eric

| 201. | Erika |
| --- | --- |

201.

Erika

| 202. | ES Acuerdo |
| --- | --- |

202.

ES Acuerdo

| 203. | ES Aficion |
| --- | --- |

203.

ES Aficion

| 204. | ES Antania |
| --- | --- |

204.

ES Antania

| 205. | ES Archipel |
| --- | --- |

205.

ES Archipel

| 206. | ES Arrabal |
| --- | --- |

206.

ES Arrabal

| 207. | ES Arroyo |
| --- | --- |

207.

ES Arroyo

| 208. | ES Baila |
| --- | --- |

208.

ES Baila

| 209. | ES Balaton |
| --- | --- |

209.

ES Balaton

| 210. | ES Beguin |
| --- | --- |

210.

ES Beguin

| 211. | ES Behobie |
| --- | --- |

211.

ES Behobie

| 212. | ES Bilal |
| --- | --- |

212.

ES Bilal

| 213. | ES Bishop |
| --- | --- |

213.

ES Bishop

| 214. | ES Bocuse |
| --- | --- |

214.

ES Bocuse

| 215. | ES Borotra |
| --- | --- |

215.

ES Borotra

| 216. | ES Break |
| --- | --- |

216.

ES Break

| 217. | ES Brindis |
| --- | --- |

217.

ES Brindis

| 218. | ES Bronca |
| --- | --- |

218.

ES Bronca

| 219. | ES Bubka |
| --- | --- |

219.

ES Bubka

| 220. | ES Burkina |
| --- | --- |

220.

ES Burkina

| 221. | ES Littoral |
| --- | --- |

221.

ES Littoral

| 222. | ES Nutriplus |
| --- | --- |

222.

ES Nutriplus

| 223. | ES Paolis |
| --- | --- |

223.

ES Paolis

| 224. | Evelina |
| --- | --- |

224.

Evelina

| 225. | Evelina IT |
| --- | --- |

225.

Evelina IT

| 226. | Evolia |
| --- | --- |

226.

Evolia

| 227. | Exalto |
| --- | --- |

227.

Exalto

| 228. | Fakirus |
| --- | --- |

228.

Fakirus

| 229. | Feiri |
| --- | --- |

229.

Feiri

| 230. | Felike |
| --- | --- |

230.

Felike

| 231. | Ferouz |
| --- | --- |

231.

Ferouz

| 232. | Figueras |
| --- | --- |

232.

Figueras

| 233. | Filia |
| --- | --- |

233.

Filia

| 234. | Fiorinis |
| --- | --- |

234.

Fiorinis

| 235. | FMB0232 |
| --- | --- |

235.

FMB0232

| 236. | Foxtro |
| --- | --- |

236.

Foxtro

| 237. | Frontal |
| --- | --- |

237.

Frontal

| 238. | Funni |
| --- | --- |

238.

Funni

| 239. | Furio Sumo |
| --- | --- |

239.

Furio Sumo

| 240. | Fusion |
| --- | --- |

240.

Fusion

| 241. | Galeon |
| --- | --- |

241.

Galeon

| 242. | Galgacorn |
| --- | --- |

242.

Galgacorn

| 243. | Gallego |
| --- | --- |

243.

Gallego

| 244. | Garabi CS |
| --- | --- |

244.

Garabi CS

| 245. | Garonis Waxy |
| --- | --- |

245.

Garonis Waxy

| 246. | Gavilan |
| --- | --- |

246.

Gavilan

| 247. | Gazda MTC |
| --- | --- |

247.

Gazda MTC

| 248. | Geyser |
| --- | --- |

248.

Geyser

| 249. | Gibsi |
| --- | --- |

249.

Gibsi

| 250. | Goldaffe |
| --- | --- |

250.

Goldaffe

| 251. | Goldalbi |
| --- | --- |

251.

Goldalbi

| 252. | Goldalex |
| --- | --- |

252.

Goldalex

| 253. | Goldami |
| --- | --- |

253.

Goldami

| 254. | Goldandy |
| --- | --- |

254.

Goldandy

| 255. | Goldarielle |
| --- | --- |

255.

Goldarielle

| 256. | Goldblue |
| --- | --- |

256.

Goldblue

| 257. | Goldbrando |
| --- | --- |

257.

Goldbrando

| 258. | Goldbull |
| --- | --- |

258.

Goldbull

| 259. | Goldelfia |
| --- | --- |

259.

Goldelfia

| 260. | Goldenver |
| --- | --- |

260.

Goldenver

| 261. | Goldexel |
| --- | --- |

261.

Goldexel

| 262. | Goldextra |
| --- | --- |

262.

Goldextra

| 263. | Goldfaber |
| --- | --- |

263.

Goldfaber

| 264. | Goldfalcon |
| --- | --- |

264.

Goldfalcon

| 265. | Goldfast |
| --- | --- |

265.

Goldfast

| 266. | Goldfenix |
| --- | --- |

266.

Goldfenix

| 267. | Goldfert |
| --- | --- |

267.

Goldfert

| 268. | Goldfinger |
| --- | --- |

268.

Goldfinger

| 269. | Goldflash |
| --- | --- |

269.

Goldflash

| 270. | Goldflorence |
| --- | --- |

270.

Goldflorence

| 271. | Goldfrank |
| --- | --- |

271.

Goldfrank

| 272. | Goldiego |
| --- | --- |

272.

Goldiego

| 273. | Goldimax |
| --- | --- |

273.

Goldimax

| 274. | Goldinter |
| --- | --- |

274.

Goldinter

| 275. | Goldistal |
| --- | --- |

275.

Goldistal

| 276. | Goldixos |
| --- | --- |

276.

Goldixos

| 277. | Goldjane |
| --- | --- |

277.

Goldjane

| 278. | Goldjulia |
| --- | --- |

278.

Goldjulia

| 279. | Goldkim |
| --- | --- |

279.

Goldkim

| 280. | Goldkiwi |
| --- | --- |

280.

Goldkiwi

| 281. | Goldland |
| --- | --- |

281.

Goldland

| 282. | Goldlord |
| --- | --- |

282.

Goldlord

| 283. | Goldman |
| --- | --- |

283.

Goldman

| 284. | Goldmarian |
| --- | --- |

284.

Goldmarian

| 285. | Goldmatrix |
| --- | --- |

285.

Goldmatrix

| 286. | Goldmaxim |
| --- | --- |

286.

Goldmaxim

| 287. | Goldmedal |
| --- | --- |

287.

Goldmedal

| 288. | Goldmichel |
| --- | --- |

288.

Goldmichel

| 289. | Goldmistral |
| --- | --- |

289.

Goldmistral

| 290. | Goldolivia |
| --- | --- |

290.

Goldolivia

| 291. | Goldorac |
| --- | --- |

291.

Goldorac

| 292. | Goldpatrick |
| --- | --- |

292.

Goldpatrick

| 293. | Goldplus |
| --- | --- |

293.

Goldplus

| 294. | Goldpollen |
| --- | --- |

294.

Goldpollen

| 295. | Goldposter |
| --- | --- |

295.

Goldposter

| 296. | Goldragon |
| --- | --- |

296.

Goldragon

| 297. | Goldrailer |
| --- | --- |

297.

Goldrailer

| 298. | Goldrocky |
| --- | --- |

298.

Goldrocky

| 299. | Goldsander |
| --- | --- |

299.

Goldsander

| 300. | Goldsix |
| --- | --- |

300.

Goldsix

| 301. | Goldstorm |
| --- | --- |

301.

Goldstorm

| 302. | Goldtom |
| --- | --- |

302.

Goldtom

| 303. | Goldweb |
| --- | --- |

303.

Goldweb

| 304. | Goldwest |
| --- | --- |

304.

Goldwest

| 305. | Goldwin |
| --- | --- |

305.

Goldwin

| 306. | Goldyork |
| --- | --- |

306.

Goldyork

| 307. | Góré |
| --- | --- |

307.

Góré

| 308. | Grecale |
| --- | --- |

308.

Grecale

| 309. | Grip |
| --- | --- |

309.

Grip

| 310. | Gruni CS |
| --- | --- |

310.

Gruni CS

| 311. | Guadalquivir |
| --- | --- |

311.

Guadalquivir

| 312. | Gutwein 2553 |
| --- | --- |

312.

Gutwein 2553

| 313. | Gutwein 2605 |
| --- | --- |

313.

Gutwein 2605

| 314. | Hajnal |
| --- | --- |

314.

Hajnal

| 315. | Helen |
| --- | --- |

315.

Helen

| 316. | Horus |
| --- | --- |

316.

Horus

| 317. | Horus CL |
| --- | --- |

317.

Horus CL

| 318. | Hunor |
| --- | --- |

318.

Hunor

| 319. | Hypnos CL |
| --- | --- |

319.

Hypnos CL

| 320. | Hypnos |
| --- | --- |

320.

Hypnos

| 321. | Ida MTC |
| --- | --- |

321.

Ida MTC

| 322. | Inka |
| --- | --- |

322.

Inka

| 323. | Iseran |
| --- | --- |

323.

Iseran

| 324. | ISH402 |
| --- | --- |

324.

ISH402

| 325. | ISH601 |
| --- | --- |

325.

ISH601

| 326. | Izabella |
| --- | --- |

326.

Izabella

| 327. | Jázmin |
| --- | --- |

327.

Jázmin

| 328. | Jazzi CS |
| --- | --- |

328.

Jazzi CS

| 329. | Jennifer |
| --- | --- |

329.

Jennifer

| 330. | Jorale |
| --- | --- |

330.

Jorale

| 331. | Jouvence |
| --- | --- |

331.

Jouvence

| 332. | Joyyo |
| --- | --- |

332.

Joyyo

| 333. | Jozefina |
| --- | --- |

333.

Jozefina

| 334. | Jumper |
| --- | --- |

334.

Jumper

| 335. | Kabey |
| --- | --- |

335.

Kabey

| 336. | Kabir |
| --- | --- |

336.

Kabir

| 337. | Kabos |
| --- | --- |

337.

Kabos

| 338. | Kámasil |
| --- | --- |

338.

Kámasil

| 339. | Kamil |
| --- | --- |

339.

Kamil

| 340. | Kamilla |
| --- | --- |

340.

Kamilla

| 341. | Kandoo |
| --- | --- |

341.

Kandoo

| 342. | Karate |
| --- | --- |

342.

Karate

| 343. | Karedas |
| --- | --- |

343.

Karedas

| 344. | Karen |
| --- | --- |

344.

Karen

| 345. | Karmental |
| --- | --- |

345.

Karmental

| 346. | Karolina |
| --- | --- |

346.

Karolina

| 347. | Karrier |
| --- | --- |

347.

Karrier

| 348. | Kelving |
| --- | --- |

348.

Kelving

| 349. | Kemer |
| --- | --- |

349.

Kemer

| 350. | Kent |
| --- | --- |

350.

Kent

| 351. | Keplero |
| --- | --- |

351.

Keplero

| 352. | Kermess |
| --- | --- |

352.

Kermess

| 353. | Kincs |
| --- | --- |

353.

Kincs

| 354. | Kiskun 449 |
| --- | --- |

354.

Kiskun 449

| 355. | Kiskun 4532 |
| --- | --- |

355.

Kiskun 4532

| 356. | Kiskun DC 4325 |
| --- | --- |

356.

Kiskun DC 4325

| 357. | Kiskun DC 4430 |
| --- | --- |

357.

Kiskun DC 4430

| 358. | Kiskun DC 4468 |
| --- | --- |

358.

Kiskun DC 4468

| 359. | Kiskun Nora |
| --- | --- |

359.

Kiskun Nora

| 360. | Kiskun SC 297 |
| --- | --- |

360.

Kiskun SC 297

| 361. | Kiskun SC 398 |
| --- | --- |

361.

Kiskun SC 398

| 362. | Kiskun SC 4390 |
| --- | --- |

362.

Kiskun SC 4390

| 363. | Kiskun SC 4444 |
| --- | --- |

363.

Kiskun SC 4444

| 364. | Kiskun SC 4451 |
| --- | --- |

364.

Kiskun SC 4451

| 365. | Kiskun SC 4517 |
| --- | --- |

365.

Kiskun SC 4517

| 366. | Kiskun TC 351 |
| --- | --- |

366.

Kiskun TC 351

| 367. | Kiskun TC 380 |
| --- | --- |

367.

Kiskun TC 380

| 368. | Kiskun TC 4255 |
| --- | --- |

368.

Kiskun TC 4255

| 369. | Kiskun TC 4361 |
| --- | --- |

369.

Kiskun TC 4361

| 370. | Kiskun TC 4371 |
| --- | --- |

370.

Kiskun TC 4371

| 371. | Kiskun TC 4394 |
| --- | --- |

371.

Kiskun TC 4394

| 372. | Kiskun TC 4454 |
| --- | --- |

372.

Kiskun TC 4454

| 373. | Kiskun TC 4487 |
| --- | --- |

373.

Kiskun TC 4487

| 374. | Kiskun TC 4515 |
| --- | --- |

374.

Kiskun TC 4515

| 375. | Kismet |
| --- | --- |

375.

Kismet

| 376. | Kitty |
| --- | --- |

376.

Kitty

| 377. | Klaxon |
| --- | --- |

377.

Klaxon

| 378. | Klimt |
| --- | --- |

378.

Klimt

| 379. | Kodipack |
| --- | --- |

379.

Kodipack

| 380. | Kompakt |
| --- | --- |

380.

Kompakt

| 381. | Konsol |
| --- | --- |

381.

Konsol

| 382. | Korlitia |
| --- | --- |

382.

Korlitia

| 383. | Kosha |
| --- | --- |

383.

Kosha

| 384. | Kratere |
| --- | --- |

384.

Kratere

| 385. | Kristallo |
| --- | --- |

385.

Kristallo

| 386. | Krokus |
| --- | --- |

386.

Krokus

| 387. | Kuadro |
| --- | --- |

387.

Kuadro

| 388. | Kubrick |
| --- | --- |

388.

Kubrick

| 389. | Kudos |
| --- | --- |

389.

Kudos

| 390. | Kumin |
| --- | --- |

390.

Kumin

| 391. | Kursus |
| --- | --- |

391.

Kursus

| 392. | Kuxxoa |
| --- | --- |

392.

Kuxxoa

| 393. | KWS 2376 |
| --- | --- |

393.

KWS 2376

| 394. | KWS 379 |
| --- | --- |

394.

KWS 379

| 395. | KWS 459 |
| --- | --- |

395.

KWS 459

| 396. | KWS 474 |
| --- | --- |

396.

KWS 474

| 397. | KWS0551 |
| --- | --- |

397.

KWS0551

| 398. | KWS1393 |
| --- | --- |

398.

KWS1393

| 399. | KWS1394 |
| --- | --- |

399.

KWS1394

| 400. | KWS1398 |
| --- | --- |

400.

KWS1398

| 401. | Lacasta |
| --- | --- |

401.

Lacasta

| 402. | Larigal |
| --- | --- |

402.

Larigal

| 403. | Lazaro |
| --- | --- |

403.

Lazaro

| 404. | Ledina |
| --- | --- |

404.

Ledina

| 405. | Leila |
| --- | --- |

405.

Leila

| 406. | Leopard |
| --- | --- |

406.

Leopard

| 407. | LG 24.47 waxy |
| --- | --- |

407.

LG 24.47 waxy

| 408. | LG 2470 |
| --- | --- |

408.

LG 2470

| 409. | LG 2481 |
| --- | --- |

409.

LG 2481

| 410. | LG 2533 |
| --- | --- |

410.

LG 2533

| 411. | LG 3362 |
| --- | --- |

411.

LG 3362

| 412. | LG 34.57 |
| --- | --- |

412.

LG 34.57

| 413. | LG3330 |
| --- | --- |

413.

LG3330

| 414. | LG3409 |
| --- | --- |

414.

LG3409

| 415. | LG3440 |
| --- | --- |

415.

LG3440

| 416. | LG3442 |
| --- | --- |

416.

LG3442

| 417. | LG3443 |
| --- | --- |

417.

LG3443

| 418. | LG3458 |
| --- | --- |

418.

LG3458

| 419. | LG3472 |
| --- | --- |

419.

LG3472

| 420. | LG3520 |
| --- | --- |

420.

LG3520

| 421. | LG3531 |
| --- | --- |

421.

LG3531

| 422. | LG3562 |
| --- | --- |

422.

LG3562

| 423. | LG3691 |
| --- | --- |

423.

LG3691

| 424. | LG3715 |
| --- | --- |

424.

LG3715

| 425. | Limasil |
| --- | --- |

425.

Limasil

| 426. | Liza |
| --- | --- |

426.

Liza

| 427. | Loxxam |
| --- | --- |

427.

Loxxam

| 428. | Lucero |
| --- | --- |

428.

Lucero

| 429. | Luciana |
| --- | --- |

429.

Luciana

| 430. | Ludovo |
| --- | --- |

430.

Ludovo

| 431. | Lugano |
| --- | --- |

431.

Lugano

| 432. | Mahawax |
| --- | --- |

432.

Mahawax

| 433. | Mahora |
| --- | --- |

433.

Mahora

| 434. | Maibi |
| --- | --- |

434.

Maibi

| 435. | Majeste |
| --- | --- |

435.

Majeste

| 436. | Manolo |
| --- | --- |

436.

Manolo

| 437. | Maraton |
| --- | --- |

437.

Maraton

| 438. | Marina |
| --- | --- |

438.

Marina

| 439. | Mars |
| --- | --- |

439.

Mars

| 440. | Martinic |
| --- | --- |

440.

Martinic

| 441. | Marusia |
| --- | --- |

441.

Marusia

| 442. | Mastri CS |
| --- | --- |

442.

Mastri CS

| 443. | Mátra |
| --- | --- |

443.

Mátra

| 444. | Maxima |
| --- | --- |

444.

Maxima

| 445. | Maximmo |
| --- | --- |

445.

Maximmo

| 446. | Maxxis |
| --- | --- |

446.

Maxxis

| 447. | Medor |
| --- | --- |

447.

Medor

| 448. | Mehari |
| --- | --- |

448.

Mehari

| 449. | Meknes |
| --- | --- |

449.

Meknes

| 450. | Melinda |
| --- | --- |

450.

Melinda

| 451. | Mellor |
| --- | --- |

451.

Mellor

| 452. | Melodis |
| --- | --- |

452.

Melodis

| 453. | Meridien |
| --- | --- |

453.

Meridien

| 454. | Micastar |
| --- | --- |

454.

Micastar

| 455. | Mitic |
| --- | --- |

455.

Mitic

| 456. | Monrovia |
| --- | --- |

456.

Monrovia

| 457. | Monsone |
| --- | --- |

457.

Monsone

| 458. | Montello |
| --- | --- |

458.

Montello

| 459. | Montoni |
| --- | --- |

459.

Montoni

| 460. | Mucho |
| --- | --- |

460.

Mucho

| 461. | Murcia |
| --- | --- |

461.

Murcia

| 462. | Mv 342 |
| --- | --- |

462.

Mv 342

| 463. | Mv 355 DMSC |
| --- | --- |

463.

Mv 355 DMSC

| 464. | Mv 437 |
| --- | --- |

464.

Mv 437

| 465. | Mv 444 |
| --- | --- |

465.

Mv 444

| 466. | Mv 500 |
| --- | --- |

466.

Mv 500

| 467. | Mv Majoros |
| --- | --- |

467.

Mv Majoros

| 468. | Mv MTC 448 |
| --- | --- |

468.

Mv MTC 448

| 469. | Mv TC 434 |
| --- | --- |

469.

Mv TC 434

| 470. | Mv TC 514 |
| --- | --- |

470.

Mv TC 514

| 471. | MvNK 333 |
| --- | --- |

471.

MvNK 333

| 472. | Nasdac |
| --- | --- |

472.

Nasdac

| 473. | Nauwax |
| --- | --- |

473.

Nauwax

| 474. | NC 4563 |
| --- | --- |

474.

NC 4563

| 475. | NC5500 |
| --- | --- |

475.

NC5500

| 476. | Nessi CS |
| --- | --- |

476.

Nessi CS

| 477. | Netto |
| --- | --- |

477.

Netto

| 478. | NK Cryso |
| --- | --- |

478.

NK Cryso

| 479. | NK Pilaro |
| --- | --- |

479.

NK Pilaro

| 480. | NK Sycora |
| --- | --- |

480.

NK Sycora

| 481. | NK Thermo |
| --- | --- |

481.

NK Thermo

| 482. | NK Turtop |
| --- | --- |

482.

NK Turtop

| 483. | NKArma |
| --- | --- |

483.

NKArma

| 484. | NKAtria |
| --- | --- |

484.

NKAtria

| 485. | NKFactor |
| --- | --- |

485.

NKFactor

| 486. | NKFox |
| --- | --- |

486.

NKFox

| 487. | NKNakor |
| --- | --- |

487.

NKNakor

| 488. | NKStep |
| --- | --- |

488.

NKStep

| 489. | NKTago |
| --- | --- |

489.

NKTago

| 490. | NKTerra |
| --- | --- |

490.

NKTerra

| 491. | Noemi |
| --- | --- |

491.

Noemi

| 492. | Norma S.C. |
| --- | --- |

492.

Norma S.C.

| 493. | Novara |
| --- | --- |

493.

Novara

| 494. | Novello |
| --- | --- |

494.

Novello

| 495. | Novistar |
| --- | --- |

495.

Novistar

| 496. | Nóra |
| --- | --- |

496.

Nóra

| 497. | NX 5206 |
| --- | --- |

497.

NX 5206

| 498. | Oktan |
| --- | --- |

498.

Oktan

| 499. | Olivia |
| --- | --- |

499.

Olivia

| 500. | Omár |
| --- | --- |

500.

Omár

| 501. | Ortensia |
| --- | --- |

501.

Ortensia

| 502. | Ortowax |
| --- | --- |

502.

Ortowax

| 503. | Pacal |
| --- | --- |

503.

Pacal

| 504. | Palomis |
| --- | --- |

504.

Palomis

| 505. | Pardi |
| --- | --- |

505.

Pardi

| 506. | Paulinis |
| --- | --- |

506.

Paulinis

| 507. | Petunio |
| --- | --- |

507.

Petunio

| 508. | Piroska |
| --- | --- |

508.

Piroska

| 509. | Pixxia |
| --- | --- |

509.

Pixxia

| 510. | Poem |
| --- | --- |

510.

Poem

| 511. | Poncho |
| --- | --- |

511.

Poncho

| 512. | Posadas |
| --- | --- |

512.

Posadas

| 513. | Potenza |
| --- | --- |

513.

Potenza

| 514. | Poxxim |
| --- | --- |

514.

Poxxim

| 515. | PR31G66 |
| --- | --- |

515.

PR31G66

| 516. | PR31K18 |
| --- | --- |

516.

PR31K18

| 517. | PR31N27 |
| --- | --- |

517.

PR31N27

| 518. | PR31Y43 |
| --- | --- |

518.

PR31Y43

| 519. | PR32B10 |
| --- | --- |

519.

PR32B10

| 520. | PR32B33 |
| --- | --- |

520.

PR32B33

| 521. | PR32B56 |
| --- | --- |

521.

PR32B56

| 522. | PR32D12 |
| --- | --- |

522.

PR32D12

| 523. | PR32D99 |
| --- | --- |

523.

PR32D99

| 524. | PR32F27 |
| --- | --- |

524.

PR32F27

| 525. | PR32F89 |
| --- | --- |

525.

PR32F89

| 526. | PR32H21 |
| --- | --- |

526.

PR32H21

| 527. | PR32H57 |
| --- | --- |

527.

PR32H57

| 528. | PR32H58 |
| --- | --- |

528.

PR32H58

| 529. | PR32K22 |
| --- | --- |

529.

PR32K22

| 530. | PR32T78 |
| --- | --- |

530.

PR32T78

| 531. | PR32W86 |
| --- | --- |

531.

PR32W86

| 532. | PR33A46 |
| --- | --- |

532.

PR33A46

| 533. | PR33A84 |
| --- | --- |

533.

PR33A84

| 534. | PR33D31 |
| --- | --- |

534.

PR33D31

| 535. | PR33H05 |
| --- | --- |

535.

PR33H05

| 536. | PR33J58 |
| --- | --- |

536.

PR33J58

| 537. | PR33M54 |
| --- | --- |

537.

PR33M54

| 538. | PR33N09 |
| --- | --- |

538.

PR33N09

| 539. | PR33P71 |
| --- | --- |

539.

PR33P71

| 540. | PR33R77 |
| --- | --- |

540.

PR33R77

| 541. | PR33V15 |
| --- | --- |

541.

PR33V15

| 542. | PR34B19 |
| --- | --- |

542.

PR34B19

| 543. | PR34B28 |
| --- | --- |

543.

PR34B28

| 544. | PR34B39 |
| --- | --- |

544.

PR34B39

| 545. | PR34B97 |
| --- | --- |

545.

PR34B97

| 546. | PR34D71 |
| --- | --- |

546.

PR34D71

| 547. | PR34G07 |
| --- | --- |

547.

PR34G07

| 548. | PR34G13 |
| --- | --- |

548.

PR34G13

| 549. | PR34G84 |
| --- | --- |

549.

PR34G84

| 550. | PR34G86 |
| --- | --- |

550.

PR34G86

| 551. | PR34H31 |
| --- | --- |

551.

PR34H31

| 552. | PR34K49 |
| --- | --- |

552.

PR34K49

| 553. | PR34M94 |
| --- | --- |

553.

PR34M94

| 554. | PR34N16 |
| --- | --- |

554.

PR34N16

| 555. | PR34N43 |
| --- | --- |

555.

PR34N43

| 556. | PR34N84 |
| --- | --- |

556.

PR34N84

| 557. | PR34P93 |
| --- | --- |

557.

PR34P93

| 558. | PR34W47 |
| --- | --- |

558.

PR34W47

| 559. | PR35D28 |
| --- | --- |

559.

PR35D28

| 560. | PR35M39 |
| --- | --- |

560.

PR35M39

| 561. | PR35P21 |
| --- | --- |

561.

PR35P21

| 562. | PR35R57 |
| --- | --- |

562.

PR35R57

| 563. | PR35T92 |
| --- | --- |

563.

PR35T92

| 564. | PR35Y54 |
| --- | --- |

564.

PR35Y54

| 565. | PR35Y65 |
| --- | --- |

565.

PR35Y65

| 566. | PR36B06 |
| --- | --- |

566.

PR36B06

| 567. | PR36D75 |
| --- | --- |

567.

PR36D75

| 568. | PR36H92 |
| --- | --- |

568.

PR36H92

| 569. | PR36K20 |
| --- | --- |

569.

PR36K20

| 570. | PR36K67 |
| --- | --- |

570.

PR36K67

| 571. | PR36N70 |
| --- | --- |

571.

PR36N70

| 572. | PR36P85 |
| --- | --- |

572.

PR36P85

| 573. | PR36R10 |
| --- | --- |

573.

PR36R10

| 574. | PR36T58 |
| --- | --- |

574.

PR36T58

| 575. | PR37B04 |
| --- | --- |

575.

PR37B04

| 576. | PR37K55 |
| --- | --- |

576.

PR37K55

| 577. | PR37K85 |
| --- | --- |

577.

PR37K85

| 578. | PR37M81 |
| --- | --- |

578.

PR37M81

| 579. | PR37M81 IT |
| --- | --- |

579.

PR37M81 IT

| 580. | PR38B85 |
| --- | --- |

580.

PR38B85

| 581. | PR38T27 |
| --- | --- |

581.

PR38T27

| 582. | PR39F04 |
| --- | --- |

582.

PR39F04

| 583. | PR39T99 |
| --- | --- |

583.

PR39T99

| 584. | PR39V62 |
| --- | --- |

584.

PR39V62

| 585. | Prisca |
| --- | --- |

585.

Prisca

| 586. | Prodis |
| --- | --- |

586.

Prodis

| 587. | Profeta |
| --- | --- |

587.

Profeta

| 588. | Profistar |
| --- | --- |

588.

Profistar

| 589. | Promi |
| --- | --- |

589.

Promi

| 590. | Puccini CS |
| --- | --- |

590.

Puccini CS

| 591. | Puli |
| --- | --- |

591.

Puli

| 592. | Quintal |
| --- | --- |

592.

Quintal

| 593. | Ranja |
| --- | --- |

593.

Ranja

| 594. | Rasa |
| --- | --- |

594.

Rasa

| 595. | Rastto |
| --- | --- |

595.

Rastto

| 596. | Ravel |
| --- | --- |

596.

Ravel

| 597. | Ravistar |
| --- | --- |

597.

Ravistar

| 598. | Raxxia |
| --- | --- |

598.

Raxxia

| 599. | Readi |
| --- | --- |

599.

Readi

| 600. | Redel |
| --- | --- |

600.

Redel

| 601. | Rekord |
| --- | --- |

601.

Rekord

| 602. | Reporter |
| --- | --- |

602.

Reporter

| 603. | Riglos |
| --- | --- |

603.

Riglos

| 604. | Rixxer |
| --- | --- |

604.

Rixxer

| 605. | RK14 |
| --- | --- |

605.

RK14

| 606. | RK25 |
| --- | --- |

606.

RK25

| 607. | RK36 |
| --- | --- |

607.

RK36

| 608. | Roano |
| --- | --- |

608.

Roano

| 609. | Rodellar |
| --- | --- |

609.

Rodellar

| 610. | Rona |
| --- | --- |

610.

Rona

| 611. | Rosery |
| --- | --- |

611.

Rosery

| 612. | Sabia |
| --- | --- |

612.

Sabia

| 613. | Saeta |
| --- | --- |

613.

Saeta

| 614. | San Luis |
| --- | --- |

614.

San Luis

| 615. | Sancia |
| --- | --- |

615.

Sancia

| 616. | Sangria |
| --- | --- |

616.

Sangria

| 617. | Sanmiguel |
| --- | --- |

617.

Sanmiguel

| 618. | Sardane |
| --- | --- |

618.

Sardane

| 619. | Scaila |
| --- | --- |

619.

Scaila

| 620. | Seba |
| --- | --- |

620.

Seba

| 621. | Seoul |
| --- | --- |

621.

Seoul

| 622. | Sephora |
| --- | --- |

622.

Sephora

| 623. | Serina |
| --- | --- |

623.

Serina

| 624. | Shiva |
| --- | --- |

624.

Shiva

| 625. | Sidonis |
| --- | --- |

625.

Sidonis

| 626. | Silagro |
| --- | --- |

626.

Silagro

| 627. | Silóma |
| --- | --- |

627.

Silóma

| 628. | Simbali |
| --- | --- |

628.

Simbali

| 629. | Sinatra |
| --- | --- |

629.

Sinatra

| 630. | Sixtina |
| --- | --- |

630.

Sixtina

| 631. | Sopronis |
| --- | --- |

631.

Sopronis

| 632. | Soraya |
| --- | --- |

632.

Soraya

| 633. | Sperlona |
| --- | --- |

633.

Sperlona

| 634. | Spinoza |
| --- | --- |

634.

Spinoza

| 635. | Squadra |
| --- | --- |

635.

Squadra

| 636. | Status |
| --- | --- |

636.

Status

| 637. | Stira |
| --- | --- |

637.

Stira

| 638. | Stradi |
| --- | --- |

638.

Stradi

| 639. | Stratos |
| --- | --- |

639.

Stratos

| 640. | SUM 0241 |
| --- | --- |

640.

SUM 0241

| 641. | SUM 0246 |
| --- | --- |

641.

SUM 0246

| 642. | SUM 330 |
| --- | --- |

642.

SUM 330

| 643. | SUM 420 |
| --- | --- |

643.

SUM 420

| 644. | SUM 490 |
| --- | --- |

644.

SUM 490

| 645. | Szandra |
| --- | --- |

645.

Szandra

| 646. | Szarvasi DC 310 S |
| --- | --- |

646.

Szarvasi DC 310 S

| 647. | Szarvasi édes szárú |
| --- | --- |

647.

Szarvasi édes szárú

| 648. | Szegedi 331 |
| --- | --- |

648.

Szegedi 331

| 649. | Szegedi 455 |
| --- | --- |

649.

Szegedi 455

| 650. | Szegedi 462 |
| --- | --- |

650.

Szegedi 462

| 651. | Szegedi 470 |
| --- | --- |

651.

Szegedi 470

| 652. | Szegedi DC 488 |
| --- | --- |

652.

Szegedi DC 488

| 653. | Szegedi SC 463 |
| --- | --- |

653.

Szegedi SC 463

| 654. | Szegedi TC 358 |
| --- | --- |

654.

Szegedi TC 358

| 655. | Szegedi TC 367 |
| --- | --- |

655.

Szegedi TC 367

| 656. | Szegedi TC 377 |
| --- | --- |

656.

Szegedi TC 377

| 657. | Szegedi TC 465 |
| --- | --- |

657.

Szegedi TC 465

| 658. | Szegedi TC 513 |
| --- | --- |

658.

Szegedi TC 513

| 659. | Szentesi SC 623 |
| --- | --- |

659.

Szentesi SC 623

| 660. | Szentesi TC 390 S |
| --- | --- |

660.

Szentesi TC 390 S

| 661. | Szilvia |
| --- | --- |

661.

Szilvia

| 662. | Tacca |
| --- | --- |

662.

Tacca

| 663. | Tajo |
| --- | --- |

663.

Tajo

| 664. | Talung |
| --- | --- |

664.

Talung

| 665. | Tamara |
| --- | --- |

665.

Tamara

| 666. | Tanjuska |
| --- | --- |

666.

Tanjuska

| 667. | Tavasz |
| --- | --- |

667.

Tavasz

| 668. | Tékila |
| --- | --- |

668.

Tékila

| 669. | Texxud |
| --- | --- |

669.

Texxud

| 670. | Tikal |
| --- | --- |

670.

Tikal

| 671. | Tilda |
| --- | --- |

671.

Tilda

| 672. | Tina |
| --- | --- |

672.

Tina

| 673. | Tisza |
| --- | --- |

673.

Tisza

| 674. | Titlis |
| --- | --- |

674.

Titlis

| 675. | Tixxus |
| --- | --- |

675.

Tixxus

| 676. | Tizona |
| --- | --- |

676.

Tizona

| 677. | Tonachi |
| --- | --- |

677.

Tonachi

| 678. | Tornado |
| --- | --- |

678.

Tornado

| 679. | Toxxol |
| --- | --- |

679.

Toxxol

| 680. | Trofeo |
| --- | --- |

680.

Trofeo

| 681. | Tucson |
| --- | --- |

681.

Tucson

| 682. | Tünde |
| --- | --- |

682.

Tünde

| 683. | Türkiz |
| --- | --- |

683.

Türkiz

| 684. | Tuxxeo |
| --- | --- |

684.

Tuxxeo

| 685. | Tyrexx |
| --- | --- |

685.

Tyrexx

| 686. | Valika |
| --- | --- |

686.

Valika

| 687. | Vanda |
| --- | --- |

687.

Vanda

| 688. | Varenne |
| --- | --- |

688.

Varenne

| 689. | Vasilica |
| --- | --- |

689.

Vasilica

| 690. | Vegale |
| --- | --- |

690.

Vegale

| 691. | Velin |
| --- | --- |

691.

Velin

| 692. | Venici |
| --- | --- |

692.

Venici

| 693. | Vénusz |
| --- | --- |

693.

Vénusz

| 694. | Veracruz |
| --- | --- |

694.

Veracruz

| 695. | Veroni CS |
| --- | --- |

695.

Veroni CS

| 696. | Veronika |
| --- | --- |

696.

Veronika

| 697. | Viana |
| --- | --- |

697.

Viana

| 698. | Vic |
| --- | --- |

698.

Vic

| 699. | Viktoria |
| --- | --- |

699.

Viktoria

| 700. | Vilma |
| --- | --- |

700.

Vilma

| 701. | Virgi |
| --- | --- |

701.

Virgi

| 702. | Viridis |
| --- | --- |

702.

Viridis

| 703. | Virtuoz |
| --- | --- |

703.

Virtuoz

| 704. | Wendy |
| --- | --- |

704.

Wendy

| 705. | Wexxil |
| --- | --- |

705.

Wexxil

| 706. | Windi |
| --- | --- |

706.

Windi

| 707. | Wonga |
| --- | --- |

707.

Wonga

| 708. | Zeusz |
| --- | --- |

708.

Zeusz

---

| 12.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 125/38 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 125/38

---

PRIPOROČILO KOMISIJE

z dne 8. maja 2006

o spodbujanju uporabe električne energije z obrežja pri ladjah med privezom v pristaniščih Skupnosti

(Besedilo velja za EGP)

(2006/339/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 211 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Novembra 2002 je Komisija sprejela Sporočilo Evropskemu parlamentu in Svetu o strategiji Evropske unije za zmanjšanje emisij v ozračje z morskih ladij (1), v katerem je pristaniške organe pozvala, naj zahtevajo, spodbujajo ali olajšajo uporabo električne energije z obrežja pri ladjah, kadar so v pristanišču. |
| --- | --- |

(1)

Novembra 2002 je Komisija sprejela Sporočilo Evropskemu parlamentu in Svetu o strategiji Evropske unije za zmanjšanje emisij v ozračje z morskih ladij (1), v katerem je pristaniške organe pozvala, naj zahtevajo, spodbujajo ali olajšajo uporabo električne energije z obrežja pri ladjah, kadar so v pristanišču.

| (2) | Evropski parlament je v svoji resoluciji o tej strategiji z dne 4. decembra 2003 (2) poudaril, da bi se uporaba električne energije z obrežja v pristaniščih lahko olajšala s poročilom, v katerem bi bili opisani pozitivni primeri teh ukrepov, pa tudi njihovi stroški in koristi. |
| --- | --- |

(2)

Evropski parlament je v svoji resoluciji o tej strategiji z dne 4. decembra 2003 (2) poudaril, da bi se uporaba električne energije z obrežja v pristaniščih lahko olajšala s poročilom, v katerem bi bili opisani pozitivni primeri teh ukrepov, pa tudi njihovi stroški in koristi.

| (3) | Svet v svojih sklepih glede strategije z dne 22. decembra 2003 (3) ugotavlja, da se vsi okoljski problemi ne rešujejo pravilno na mednarodni ravni in da je treba podrobneje preučiti zlasti prispevek morskih ladij h koncentraciji trdne snovi ter ozona in njegovih predhodnikov v zunanjem zraku. |
| --- | --- |

(3)

Svet v svojih sklepih glede strategije z dne 22. decembra 2003 (3) ugotavlja, da se vsi okoljski problemi ne rešujejo pravilno na mednarodni ravni in da je treba podrobneje preučiti zlasti prispevek morskih ladij h koncentraciji trdne snovi ter ozona in njegovih predhodnikov v zunanjem zraku.

| (4) | Komisija je v okviru svojega sporočila o programu Čist zrak za Evropo (CAFE): Proti tematski strategiji za kakovost zraka (4) ponovno preučila prispevek morskega prometa h koncentraciji onesnaževal v zunanjem zraku in ugotovila, da je občuten, zlasti v pristaniških območjih. V nekaterih pristaniških območjih bi bilo lahko zaradi emisij z ladij ogroženo doseganje standardov kakovosti zraka. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je v okviru svojega sporočila o programu Čist zrak za Evropo (CAFE): Proti tematski strategiji za kakovost zraka (4) ponovno preučila prispevek morskega prometa h koncentraciji onesnaževal v zunanjem zraku in ugotovila, da je občuten, zlasti v pristaniških območjih. V nekaterih pristaniških območjih bi bilo lahko zaradi emisij z ladij ogroženo doseganje standardov kakovosti zraka.

| (5) | V okviru programa CAFE je bilo ugotovljeno, da je zmanjševanje emisij z ladij v primerjavi z nadaljnjimi ukrepi v drugih sektorjih vedno bolj stroškovno učinkovito. Večino emisij onesnaževal z ladij med privezom je mogoče zmanjšati le z ukrepi, usmerjenimi k motorjem in naknadni obdelavi izpušnih plinov, ali z uporabo električne energije z obrežja. |
| --- | --- |

(5)

V okviru programa CAFE je bilo ugotovljeno, da je zmanjševanje emisij z ladij v primerjavi z nadaljnjimi ukrepi v drugih sektorjih vedno bolj stroškovno učinkovito. Večino emisij onesnaževal z ladij med privezom je mogoče zmanjšati le z ukrepi, usmerjenimi k motorjem in naknadni obdelavi izpušnih plinov, ali z uporabo električne energije z obrežja.

| (6) | Emisije iz ladijskih motorjev ureja Mednarodna pomorska organizacija (IMO) na mednarodni ravni. Dosedanji razvoj teh standardov ne zadostuje za reševanje problemov v zvezi s kakovostjo zraka v pristaniščih v Skupnosti. |
| --- | --- |

(6)

Emisije iz ladijskih motorjev ureja Mednarodna pomorska organizacija (IMO) na mednarodni ravni. Dosedanji razvoj teh standardov ne zadostuje za reševanje problemov v zvezi s kakovostjo zraka v pristaniščih v Skupnosti.

| (7) | Člen 4b Direktive Sveta 1999/32/ES z dne 26. aprila 1999 o zmanjšanju deleža žvepla v nekaterih vrstah tekočega goriva, ki spreminja Direktivo 93/12/EGS (5), tiste ladje, ki izključijo vse motorje in ki v času, ko so zasidrane v pristanišču, uporabljajo električno energijo z obale, izvzema iz zahteve o uporabi goriv za morska plovila z vsebnostjo žvepla največ 0,1 %. |
| --- | --- |

(7)

Člen 4b Direktive Sveta 1999/32/ES z dne 26. aprila 1999 o zmanjšanju deleža žvepla v nekaterih vrstah tekočega goriva, ki spreminja Direktivo 93/12/EGS (5), tiste ladje, ki izključijo vse motorje in ki v času, ko so zasidrane v pristanišču, uporabljajo električno energijo z obale, izvzema iz zahteve o uporabi goriv za morska plovila z vsebnostjo žvepla največ 0,1 %.

| (8) | Direktiva Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (6) državam članicam dovoljuje, da pod določenimi pogoji uporabijo polno ali delno oprostitev ali znižanje ravni obdavčitve električne energije – |
| --- | --- |

(8)

Direktiva Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (6) državam članicam dovoljuje, da pod določenimi pogoji uporabijo polno ali delno oprostitev ali znižanje ravni obdavčitve električne energije –

PRIPOROČA:

| 1. | Države članice bi morale razmisliti o izgradnji zmogljivosti za oskrbo ladij med privezom v pristanišču z električno energijo, zlasti v pristaniščih, kjer so prekoračene mejne vrednosti za kakovost zraka ali kjer je javnost izrazila zaskrbljenost zaradi visoke ravni hrupa, ter zlasti v privezih, ki so blizu stanovanjskih območij. |
| --- | --- |

1.

Države članice bi morale razmisliti o izgradnji zmogljivosti za oskrbo ladij med privezom v pristanišču z električno energijo, zlasti v pristaniščih, kjer so prekoračene mejne vrednosti za kakovost zraka ali kjer je javnost izrazila zaskrbljenost zaradi visoke ravni hrupa, ter zlasti v privezih, ki so blizu stanovanjskih območij.

| 2. | Države članice bi morale vzeti na znanje priporočilo iz Priloge o stroškovni učinkovitosti in izvedljivosti zmanjšanja emisij pri različnih vrstah ladij, progah in pristaniščih z uporabo električne energije z obrežja. Vendar bi bilo treba okoljske koristi in stroškovno učinkovitost oceniti za vsak primer posebej. |
| --- | --- |

2.

Države članice bi morale vzeti na znanje priporočilo iz Priloge o stroškovni učinkovitosti in izvedljivosti zmanjšanja emisij pri različnih vrstah ladij, progah in pristaniščih z uporabo električne energije z obrežja. Vendar bi bilo treba okoljske koristi in stroškovno učinkovitost oceniti za vsak primer posebej.

| 3. | Države članice bi morale v okviru tekočega pregleda Mednarodne konvencije o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij (Konvencija MARPOL) v Mednarodni pomorski organizaciji (IMO) spodbujati razvoj usklajenih mednarodnih standardov za električne povezave na obrežju, ob tem pa upoštevati tekoče delo. |
| --- | --- |

3.

Države članice bi morale v okviru tekočega pregleda Mednarodne konvencije o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij (Konvencija MARPOL) v Mednarodni pomorski organizaciji (IMO) spodbujati razvoj usklajenih mednarodnih standardov za električne povezave na obrežju, ob tem pa upoštevati tekoče delo.

| 4. | Države članice bi morale razmisliti o gospodarskih spodbudah za upravljalce, da bi uporabljali električno energijo za ladje, in pri tem izkoristiti možnosti, ki jih nudi zakonodaja Skupnosti. |
| --- | --- |

4.

Države članice bi morale razmisliti o gospodarskih spodbudah za upravljalce, da bi uporabljali električno energijo za ladje, in pri tem izkoristiti možnosti, ki jih nudi zakonodaja Skupnosti.

| 5. | Države članice bi morale lokalne organe, ki so pristojni tudi za pristaniška območja, pomorske in pristaniške organe, klasifikacijske zavode ter industrijska združenja seznanjati z možnostjo uporabe električne energije z obrežja. |
| --- | --- |

5.

Države članice bi morale lokalne organe, ki so pristojni tudi za pristaniška območja, pomorske in pristaniške organe, klasifikacijske zavode ter industrijska združenja seznanjati z možnostjo uporabe električne energije z obrežja.

| 6. | Države članice bi morale pristaniške organe in industrijo spodbujati k izmenjavi najboljših praks glede oskrbe z električno energijo z obrežja in usklajevalnih postopkov za to storitev. |
| --- | --- |

6.

Države članice bi morale pristaniške organe in industrijo spodbujati k izmenjavi najboljših praks glede oskrbe z električno energijo z obrežja in usklajevalnih postopkov za to storitev.

| 7. | Države članice bi morale Komisiji poročati o ukrepih, ki jih nameravajo sprejeti za zmanjšanje emisij z ladij v pristaniščih, zlasti v primerih, ko so prekoračene mejne vrednosti za kakovost zraka. |
| --- | --- |

7.

Države članice bi morale Komisiji poročati o ukrepih, ki jih nameravajo sprejeti za zmanjšanje emisij z ladij v pristaniščih, zlasti v primerih, ko so prekoračene mejne vrednosti za kakovost zraka.

V Bruslju, 8. maja 2006

Za Komisijo

Stavros DIMAS

Član Komisije

---

(1)  COM(2002) 595 konč.

1

(2)  UL C 89 E, 14.4.2004, str. 107.

2

(3)  UL C 8, 13.1.2004, str. 3.

3

(4)  COM(2001) 245 konč.

4

(5)  UL L 121, 11.5.1999, str. 13. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2005/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 191, 22.7.2005, str. 59).

5

(6)  UL L 283, 31.10.2003, str. 51. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/75/ES (UL L 157, 30.4.2004, str. 100).

6

---

PRILOGA

POVZETEK PRIPOROČILA O ELEKTRIČNI ENERGIJI Z OBREŽJA

Ta priloga zagotavlja ustrezne informacije o stroških in koristih uporabe električne energije z obrežja. Podrobnejše informacije so v nedavnem poročilu za Komisijo – Pogodba o storitvah v zvezi z emisijami z ladij: Dodelitev, zmanjšanje in tržno usmerjeni instrumenti: Električna energija z obrežja (1). Številke v zvezi z emisijami in stroški, navedene v tem priporočilu, se nanašajo na morske ladje, tehnika pa je primerna tudi za celinska plovila.

1.   Tehnične zahteve – tipična konfiguracija

Spodnji diagram prikazuje tipično konfiguracijo za priključitev na električno energijo na obrežju. Glede na vrsto ladje v privezu so možne so tudi drugačne konfiguracije. Mednarodna komisija za električno energijo in Mednarodno združenje klasifikacijskih zavodov trenutno razvijata industrijske standarde, na katere se bo v prihodnje mogoče oprla IMO.

Image

| (1) | Priključitev na nacionalno omrežje z napetostjo 20–100 kV prek lokalne transformatorske postaje, ki napetost pretvori na 6–20 kV. |
| --- | --- |

(1)

Priključitev na nacionalno omrežje z napetostjo 20–100 kV prek lokalne transformatorske postaje, ki napetost pretvori na 6–20 kV.

| (2) | Kabli za prenos električne energije napetosti 6–20 kV od transformatorske postaje do pristaniškega terminala. |
| --- | --- |

(2)

Kabli za prenos električne energije napetosti 6–20 kV od transformatorske postaje do pristaniškega terminala.

| (3) | Po potrebi sprememba frekvence električne energije. (Električna omrežja v Evropi imajo ponavadi frekvenco 50 Hz. Ladja, ki je konstruirana za električno energijo frekvence 60 Hz, za določene namene lahko uporablja električno energijo frekvence 50 Hz, na primer za osvetlitev in gretje, ne pa tudi za opremo, ki jo poganja motor, kot so črpalke, vitli in žerjavi. Zato bi bilo treba za ladjo, ki uporablja električno energijo frekvence 60 Hz, električno energijo frekvence 50 Hz pretvoriti v električno energijo frekvence 60 Hz). |
| --- | --- |

(3)

Po potrebi sprememba frekvence električne energije. (Električna omrežja v Evropi imajo ponavadi frekvenco 50 Hz. Ladja, ki je konstruirana za električno energijo frekvence 60 Hz, za določene namene lahko uporablja električno energijo frekvence 50 Hz, na primer za osvetlitev in gretje, ne pa tudi za opremo, ki jo poganja motor, kot so črpalke, vitli in žerjavi. Zato bi bilo treba za ladjo, ki uporablja električno energijo frekvence 60 Hz, električno energijo frekvence 50 Hz pretvoriti v električno energijo frekvence 60 Hz).

| (4) | Kabli za distribucijo električne energije do terminala. Ti so lahko položeni pod zemljo v starih ali novih kanalih. |
| --- | --- |

(4)

Kabli za distribucijo električne energije do terminala. Ti so lahko položeni pod zemljo v starih ali novih kanalih.

| (5) | Sistem s kabelskim bobnom, da se izogne rokovanju s kabli pod visoko napetostjo. Ta naprava, ki je sestavljena iz kabelskega bobna, vrtljivega žerjava in ogrodja, se lahko postavi na privezu. Vrtljivi žerjav in ogrodje se lahko uporabita za dvigovanje kablov s plovila in njihovo spuščanje na plovilo. Kabelski boben in ogrodje sta lahko napajana in vodena elektromehanično. |
| --- | --- |

(5)

Sistem s kabelskim bobnom, da se izogne rokovanju s kabli pod visoko napetostjo. Ta naprava, ki je sestavljena iz kabelskega bobna, vrtljivega žerjava in ogrodja, se lahko postavi na privezu. Vrtljivi žerjav in ogrodje se lahko uporabita za dvigovanje kablov s plovila in njihovo spuščanje na plovilo. Kabelski boben in ogrodje sta lahko napajana in vodena elektromehanično.

| (6) | Vtičnica na plovilu, na katero se priklopi kabel. |
| --- | --- |

(6)

Vtičnica na plovilu, na katero se priklopi kabel.

| (7) | Transformator na plovilu, ki električno energijo visoke napetosti pretvori na 400 V. |
| --- | --- |

(7)

Transformator na plovilu, ki električno energijo visoke napetosti pretvori na 400 V.

| (8) | Električna energija se distribuira po ladji, pomožni motorji pa so izklopljeni. |
| --- | --- |

(8)

Električna energija se distribuira po ladji, pomožni motorji pa so izklopljeni.

2.   Koristi – zmanjšanje emisij

Z uporabo električne energije z obrežja je mogoče izboljšati lokalno kakovost zraka. Njene koristi so lahko v odvisnosti od cele vrste dejavnikov zelo različne. Presoja vplivov, priložena temu priporočilu, pojasnjuje koristi, ki bi se lahko dosegle z večjo uporabo električne energije z obrežja v EU. Pred namestitvijo posameznih naprav bo treba izvesti analizo stroškov in koristi za konkretne okoliščine.

Presoja vpliva pojasnjuje zmanjšanje emisij onesnaževal zraka v 500 privezih, pri čemer izhaja iz srednje velikih motorjev. Pomemben dejavnik, ki vpliva na koristi, je vsebnost žvepla v gorivu. Pravo Skupnosti po letu 2010 v večini primerov določa strožje mejne vrednosti glede vsebnosti žvepla pri gorivu, ki se uporablja med privezom. Zato so dani primeri za 2,7 % in 0,1 % vsebnost žvepla v gorivu. Prikazano je, da bi se z uporabo električne energije z obrežja doseglo skupno finančno korist med 252 in 708 milijoni EUR letno ob uporabi goriva z 2,7 % vsebnostjo žvepla ter finančno korist med 103 in 284 milijoni EUR ob uporabi goriva z 0,1 % vsebnostjo žvepla. Sem sta že všteta boljše zdravje ljudi ter manjša materialna škoda, ki sta posledica zmanjšanja emisij onesnaževal zraka (2).

Prehod na električno energijo z obrežij bo imel tudi druge koristi, ki jih te številke ne vključujejo. Emisije ogljikovega dioksida (CO2) bo zmanjšal za več kot 50 %, emisije ogljikovega monoksida (CO) za približno 99 % in emisije dušikovega oksida (N2O) za več kot 50 %. Ukinil bo vibracije in hrup pomožnih motorjev, ki lahko glede na meritve v neposredni bližini doseže 90–120 dB, ter izboljšal pogoje za vzdrževalna dela ladijskih inženirjev.

3.   Stroški – naložbe v osnovna sredstva in stroški poslovanja

Stroški namestitve in uporabe zmogljivosti za električno energijo na obrežju se porazdelijo med pristanišče in ladjo in so lahko glede na obstoječo infrastrukturo, zlasti pristaniško, zelo različni. Presoja vpliva nudi okvirne izračune skupnih letnih stroškov sistema za povprečen privez ter nova in naknadno opremljena plovila s pomožnimi motorji različnih velikosti. Rezultati so prikazani v tabeli 1.

Razvidno je, da so skupni stroški veliko nižji pri ladjah z velikimi pomožnimi motorji, pri katerih naj bi tudi prišlo do največjih zmanjšanj emisij onesnaževal. Stroški so nižji pri ladjah, ki imajo že kot nove vgrajeno opremo za uporabo električne energije z obrežja, kot pa pri tistih, ki imajo to opremo vgrajeno naknadno. Stroški goriva in električne energije so pomemben dejavnik pri stroških ladij. Stroški za gorivo so različni, vendar bo gorivo z manjšo vsebnostjo žvepla dražje od tistega z večjo vsebnostjo. Z zmanjšanjem obdavčitve električne energije, s katero se ladje oskrbujejo med privezom, se poveča privlačnost električne energije z obrežja.

Tabela 1

| VRSTA LADJE
  Velikost pomožnih motorjev | Skupni letni stroški sistema |
| --- | --- |
| | z obdavčitvijo
  nizka cena goriva | brez obdavčitve
  visoka cena goriva |
| (EUR/privez/leto) | (EUR/privez/leto) |
| NOVA LADJA |
| Majhna | 164 659 | 82 315 |
| Srednja | 269 416 | 39 904 |
| Velika | 521 630 | –72 298 |
| NAKNADNO OPREMLJENA LADJA |
| Majhna | 202 783 | 120 439 |
| Srednja | 324 402 | 94 890 |
| Velika | 617 999 | 24 071 |

VRSTA LADJE

Velikost pomožnih motorjev

Skupni letni stroški sistema

z obdavčitvijo

nizka cena goriva

brez obdavčitve

visoka cena goriva

(EUR/privez/leto)

(EUR/privez/leto)

NOVA LADJA

Majhna

164 659

82 315

Srednja

269 416

39 904

Velika

521 630

–72 298

NAKNADNO OPREMLJENA LADJA

Majhna

202 783

120 439

Srednja

324 402

94 890

Velika

617 999

24 071

4.   Primerjava koristi in stroškov

Letne finančne koristi zmanjšanja omenjenih štirih onesnaževal v 500 privezih so ocenjene med 103 in 284 milijoni EUR ob uporabi goriva z vsebnostjo žvepla 0,1 % in med 252 in 708 milijoni EUR ob uporabi goriva z vsebnostjo žvepla 2,7 %. Razpon teh vrednosti je odvisen od različnih metodoloških faktorjev, vključno s statistično oceno življenjske dobe. Podrobnosti so objavljene v presoji vpliva Tematska strategija o onesnaževanju zraka (3).

Skupni letni stroški sistema na privez, ki so prikazani v tabeli 1, so odvisni od treh dejavnikov: velikosti ladijskih motorjev, dejstva, ali je tehnologija vgrajena na novo ali na staro ladjo, ter stroškov električne energije in goriva. Iz presoje vpliva je razvidno, da so stroški pri ladjah, ki uporabljajo električno energijo z obrežja v 500 privezih, ocenjeni na 185 milijonov EUR letno več kot pri ladjah, ki uporabljajo gorivo za morska plovila, in sicer ob uporabi goriva za morska plovila z nizko ceno ter polno obdavčitvijo električne energije za ladje. Ob uporabi goriva z visoko ceno in popolni oprostitvi obdavčitve električne energije bi bili skupni stroški manjši za 80 %, se pravi okrog 34 milijonov EUR letno.

Te številke kažejo, da v mnogih primerih koristi uporabe električne energije z obrežja prevladajo nad stroški. V mnogih primerih koristi večkrat presegajo stroške.

5.   Sklep

Koristi in stroški uporabe električne energije z obrežja se močno spreminjajo glede na obstoječo konfiguracijo ter lokacijo pristanišča, priveza in ladje. To pomeni, da je treba stroškovno učinkovitost preučiti za vsak primer posebej in da si je treba še naprej prizadevati za neposredno zmanjšanje emisij iz motorjev morskih ladij.

Z okoljevarstvenega stališča se z uporabo električne energije z obrežja emisije zmanjšajo veliko bolj kot pa s prehodom na gorivo z vsebnostjo žvepla 0,1 % med privezom (kot Direktiva 2005/33/ES zahteva od 2010 dalje), zlasti emisije NOx in trdnih snovi. Zato bi bilo treba o uporabi električne energije z obrežja razmisliti zlasti v pristaniščih, kjer emisije NOx in trdnih snovi z ladij prispevajo k lokalnim problemom glede kakovosti zraka, kot je prekoračitev mejnih vrednosti ozona in trdnih delcev v zunanjem zraku.

Na splošno je iz številk razvidno, da bi bil za ladje z večjimi motorji, ki redno obiskujejo isto pristanišče, prehod na uporabo električne energije z obrežja tako z okoljskega kot tudi z ekonomskega stališča boljši od uporabe goriva z vsebnostjo žvepla 0,1 %. Z ekonomskega stališča bi se z uporabo električne energije z obrežja lahko prihranilo približno toliko kot z uporabo goriva z nizko vsebnostjo žvepla pri novih ladjah, ki redno obiskujejo ista pristanišča, zlasti (vendar ne samo v tem primeru) če bi se zmanjšala obdavčitev električne energije, kot dopušča Direktiva 2003/96/ES. Države članice in lokalni organi bi lahko razmislili tudi o drugih sredstvih za spodbujanje pristanišč k vlaganju v zmogljivosti za električno energijo na obrežju in k zagotavljanju njene uporabe.

---

(1)  Glej: http://www.europa.eu.int/comm/environment/air/pdf/task2_shore-side.pdf

(2)  Glej http://europa.eu.int/comm/environment/air/cafe/activities/pdf/cafe_cba_externalities.pdf (stran 4). Vrednosti predstavljajo nacionalna povprečja (mestna in podeželska skupaj), tako da so lahko koristi v pristaniščih, ki so v središču mesta, lahko večje.

(3)  SEC(2005) 1133.

---

| 12.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 125/43 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 125/43

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 8. maja 2006

o spremembi Odločbe 2001/171/ES za podaljšanje veljavnosti pogojev za odstopanje pri stekleni embalaži glede mejnih koncentracij težkih kovin, določenih v Direktivi 94/62/ES

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 1823)

(Besedilo velja za EGP)

(2006/340/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive 94/62/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 1994 o embalaži in odpadni embalaži (1), in zlasti člena 11(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odstopanje iz Odločbe Komisije 2001/171/ES z dne 19. februarja 2001 (2) pri stekleni embalaži glede mejnih koncentracij težkih kovin, določenih v Direktivi 94/62/ES, preneha veljati 30. junija 2006. |
| --- | --- |

(1)

Odstopanje iz Odločbe Komisije 2001/171/ES z dne 19. februarja 2001 (2) pri stekleni embalaži glede mejnih koncentracij težkih kovin, določenih v Direktivi 94/62/ES, preneha veljati 30. junija 2006.

| (2) | Usklajenost v Skupnosti z mejno vrednostjo 100 ppm iz člena 11(1) Direktive 94/62/ES je mogoče doseči le z zmanjšanjem deleža recikliranega stekla, vendar takšno zmanjšanje iz vidika varstva okolja ni zaželjeno. |
| --- | --- |

(2)

Usklajenost v Skupnosti z mejno vrednostjo 100 ppm iz člena 11(1) Direktive 94/62/ES je mogoče doseči le z zmanjšanjem deleža recikliranega stekla, vendar takšno zmanjšanje iz vidika varstva okolja ni zaželjeno.

| (3) | Veljavnost Odločbe 2001/171/ES je zato treba podaljšati brez določitve datuma poteka veljavnosti. |
| --- | --- |

(3)

Veljavnost Odločbe 2001/171/ES je zato treba podaljšati brez določitve datuma poteka veljavnosti.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 21 Direktive 94/62/ES – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 21 Direktive 94/62/ES –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Člen 6 Odločbe 2001/171/ES se razveljavi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 8. maja 2006

Za Komisijo

Stavros DIMAS

Član Komisije

---

(1)  UL L 365, 31.12.1994, str. 10. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2005/20/ES (UL L 70, 16.3.2005, str. 17).

1

(2)  UL L 62, 2.3.2001, str. 20.

2

---