# Den Europæiske Unions L 142/2006

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 142 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 49. årgang30. maj 2006 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 142

Dansk udgave

Retsforskrifter

49. årgang30. maj 2006

---

| Indhold | | I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2006 af 29. maj 2006 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 1 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 795/2006 af 29. maj 2006 om ændring af forordning (EF) nr. 27/2006 for så vidt angår den mængde, der er omfattet af den løbende licitation med henblik på eksport af blød hvede fra det tyske interventionsorgan | 3 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 796/2006 af 29. maj 2006 om suspension af opkøb af smør til 90 % af interventionsprisen og om indledning af opkøb ved licitation for den periode, der udløber den 31. august 2006 | 4 |
| | * | Kommissionens direktiv 2006/50/EF af 29. maj 2006 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF om markedsføring af biocidholdige produkter (
  1
  ) | 6 |

Indhold

I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2006 af 29. maj 2006 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

1

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 795/2006 af 29. maj 2006 om ændring af forordning (EF) nr. 27/2006 for så vidt angår den mængde, der er omfattet af den løbende licitation med henblik på eksport af blød hvede fra det tyske interventionsorgan

3

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 796/2006 af 29. maj 2006 om suspension af opkøb af smør til 90 % af interventionsprisen og om indledning af opkøb ved licitation for den periode, der udløber den 31. august 2006

4

*

Kommissionens direktiv 2006/50/EF af 29. maj 2006 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF om markedsføring af biocidholdige produkter (
  1
  )

1

6

| | | II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens beslutning af 3. maj 2006 om udkast til nationale bestemmelser om grænseværdier for dieseldrevne køretøjers partikelemission, som Kongeriget Nederlandene har givet meddelelse om i henhold til EF-traktatens artikel 95, stk. 5
  (meddelt under nummer K(2006) 1791) | 16 |
| | * | Kommissionens beslutning af 11. maj 2006 om tildeling af importkvoter for kontrollerede stoffer i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2037/2000 for perioden 1. januar til 31. december 2006
  (meddelt under nummer K(2006) 1819) | 26 |
| | * | Kommissionens beslutning af 22. maj 2006 om ændring af beslutning 2004/370/EF om godkendelse af metoder til klassificering af svinekroppe i Det Forenede Kongerige
  (meddelt under nummer K(2006) 1988) | 34 |
| | * | Kommissionens beslutning af 23. maj 2006 om øgruppen Madeiras undtagelse fra visse bestemmelser i direktiv 2003/54/EF
  (meddelt under nummer K(2006) 2008) | 35 |

II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Kommissionen

*

Kommissionens beslutning af 3. maj 2006 om udkast til nationale bestemmelser om grænseværdier for dieseldrevne køretøjers partikelemission, som Kongeriget Nederlandene har givet meddelelse om i henhold til EF-traktatens artikel 95, stk. 5
  (meddelt under nummer K(2006) 1791)

(meddelt under nummer K(2006) 1791)

16

*

Kommissionens beslutning af 11. maj 2006 om tildeling af importkvoter for kontrollerede stoffer i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2037/2000 for perioden 1. januar til 31. december 2006
  (meddelt under nummer K(2006) 1819)

(meddelt under nummer K(2006) 1819)

26

*

Kommissionens beslutning af 22. maj 2006 om ændring af beslutning 2004/370/EF om godkendelse af metoder til klassificering af svinekroppe i Det Forenede Kongerige
  (meddelt under nummer K(2006) 1988)

(meddelt under nummer K(2006) 1988)

34

*

Kommissionens beslutning af 23. maj 2006 om øgruppen Madeiras undtagelse fra visse bestemmelser i direktiv 2003/54/EF
  (meddelt under nummer K(2006) 2008)

(meddelt under nummer K(2006) 2008)

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

| 30.5.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 142/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 142/1

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 794/2006

af 29. maj 2006

om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/94 af 21. december 1994 om gennemførelsesbestemmelser til importordningen for frugt og grøntsager (1), særlig artikel 4, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag. |
| --- | --- |

(1)

I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag.

| (2) | Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning — |
| --- | --- |

(2)

Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 3223/94, fastsættes som anført i tabellen i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 30. maj 2006.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. maj 2006.

På Kommissionens vegne

J. L. DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EFT L 337 af 24.12.1994, s. 66. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 386/2005 (EUT L 62 af 9.3.2005, s. 3).

1

---

BILAG

til Kommissionens forordning af 29. maj 2006 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | 052 | 86,5 |
| 204 | 37,0 |
| 999 | 61,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 114,7 |
| 999 | 114,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 98,4 |
| 999 | 98,4 |
| 0805 10 20 | 204 | 34,0 |
| 220 | 39,7 |
| 388 | 80,8 |
| 624 | 52,0 |
| 999 | 51,6 |
| 0805 50 10 | 388 | 83,1 |
| 528 | 54,5 |
| 999 | 68,8 |
| 0808 10 80 | 388 | 88,1 |
| 400 | 126,4 |
| 404 | 100,2 |
| 508 | 83,9 |
| 512 | 85,2 |
| 524 | 88,5 |
| 528 | 89,8 |
| 720 | 111,6 |
| 804 | 109,0 |
| 999 | 98,1 |
| 0809 20 95 | 052 | 227,5 |
| 999 | 227,5 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

052

86,5

204

37,0

999

61,8

0707 00 05

052

114,7

999

114,7

0709 90 70

052

98,4

999

98,4

0805 10 20

204

34,0

220

39,7

388

80,8

624

52,0

999

51,6

0805 50 10

388

83,1

528

54,5

999

68,8

0808 10 80

388

88,1

400

126,4

404

100,2

508

83,9

512

85,2

524

88,5

528

89,8

720

111,6

804

109,0

999

98,1

0809 20 95

052

227,5

999

227,5

---

(1)  Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 750/2005 (EUT L 126 af 19.5.2005, s. 12). Koden »999« repræsenterer »anden oprindelse«.

---

| 30.5.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 142/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 142/3

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 795/2006

af 29. maj 2006

om ændring af forordning (EF) nr. 27/2006 for så vidt angår den mængde, der er omfattet af den løbende licitation med henblik på eksport af blød hvede fra det tyske interventionsorgan

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1784/2003 af 29. september 2003 om den fælles markedsordning for korn (1), særlig artikel 6, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionens forordning (EF) nr. 27/2006 (2) har åbnet en løbende licitation med henblik på eksport af 1 500 000 t blød hvede fra det tyske interventionsorgan. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens forordning (EF) nr. 27/2006 (2) har åbnet en løbende licitation med henblik på eksport af 1 500 000 t blød hvede fra det tyske interventionsorgan.

| (2) | De licitationer, der har været afholdt siden åbningen af denne licitation, har medført, at næsten alle de mængder, der er stillet til rådighed for de erhvervsdrivende, er blevet opbrugt. I betragtning af den kraftige efterspørgsel, der har kunnet konstateres de seneste uger, bør der stilles nye mængder til rådighed, og derfor bør det tyske interventionsorgan have tilladelse til at forøge den mængde, der er omfattet af licitationen med henblik på eksport, med 500 000 t. |
| --- | --- |

(2)

De licitationer, der har været afholdt siden åbningen af denne licitation, har medført, at næsten alle de mængder, der er stillet til rådighed for de erhvervsdrivende, er blevet opbrugt. I betragtning af den kraftige efterspørgsel, der har kunnet konstateres de seneste uger, bør der stilles nye mængder til rådighed, og derfor bør det tyske interventionsorgan have tilladelse til at forøge den mængde, der er omfattet af licitationen med henblik på eksport, med 500 000 t.

| (3) | Forordning (EF) nr. 27/2006 bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(3)

Forordning (EF) nr. 27/2006 bør ændres i overensstemmelse hermed.

| (4) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn — |
| --- | --- |

(4)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Artikel 2 i forordning (EF) nr. 27/2006 affattes således:

»Artikel 2

Licitationen omfatter maksimalt 2 000 000 t blød hvede med henblik på eksport til tredjelande undtagen Albanien, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Bosnien-Hercegovina, Bulgarien, Kroatien, Liechtenstein, Rumænien, Serbien og Montenegro (3) og Schweiz.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. maj 2006.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 270 af 21.10.2003, s. 78. Ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1154/2005 (EUT L 187 af 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EUT L 6 af 11.1.2006, s. 15. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 505/2006 (EUT L 92 af 30.3.2006, s. 4).

2

(3)  Inklusive Kosovo, som defineret ved resolution 1244 vedtaget af De Forenede Nationers Sikkerhedsråd den 10. juni 1999.«

3

---

| 30.5.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 142/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 142/4

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 796/2006

af 29. maj 2006

om suspension af opkøb af smør til 90 % af interventionsprisen og om indledning af opkøb ved licitation for den periode, der udløber den 31. august 2006

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1255/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for mælk og mejeriprodukter (1), særlig artikel 10, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionens forordning (EF) nr. 343/2006 (2) har indledt opkøb af smør til 90 % af interventionsprisen i visse medlemsstater for perioden fra 1. marts til 31. august 2006. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens forordning (EF) nr. 343/2006 (2) har indledt opkøb af smør til 90 % af interventionsprisen i visse medlemsstater for perioden fra 1. marts til 31. august 2006.

| (2) | Ifølge artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1255/1999 kan Kommissionen suspendere opkøb af smør til 90 % af interventionsprisen, hvis de mængder, der tilbydes til intervention i perioden fra 1. marts til 31. august 2006, overstiger 50 000 tons. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1255/1999 kan Kommissionen suspendere opkøb af smør til 90 % af interventionsprisen, hvis de mængder, der tilbydes til intervention i perioden fra 1. marts til 31. august 2006, overstiger 50 000 tons.

| (3) | Da tærsklen på 50 000 tons er nået, bør opkøb af smør til en fast pris suspenderes. Forordning (EF) nr. 343/2006 bør derfor ophæves. |
| --- | --- |

(3)

Da tærsklen på 50 000 tons er nået, bør opkøb af smør til en fast pris suspenderes. Forordning (EF) nr. 343/2006 bør derfor ophæves.

| (4) | For at smørmarkedet fortsat kan støttes, bør der tillades opkøb af smør under anvendelse af en løbende licitationsprocedure i henhold til artikel 6, stk. 1, tredje afsnit, i forordning (EF) nr. 1255/1999 i de medlemsstater, hvor markedsprisen for smør ligger under 92 % af interventionsprisen. |
| --- | --- |

(4)

For at smørmarkedet fortsat kan støttes, bør der tillades opkøb af smør under anvendelse af en løbende licitationsprocedure i henhold til artikel 6, stk. 1, tredje afsnit, i forordning (EF) nr. 1255/1999 i de medlemsstater, hvor markedsprisen for smør ligger under 92 % af interventionsprisen.

| (5) | Kommissionens forordning (EF) nr. 2771/1999 af 16. december 1999 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1255/1999 for så vidt angår interventionsforanstaltninger på markedet for smør og fløde (3) fastsætter de regler, der skal følges, når Kommissionen beslutter at indlede opkøb ved en løbende licitation. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionens forordning (EF) nr. 2771/1999 af 16. december 1999 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1255/1999 for så vidt angår interventionsforanstaltninger på markedet for smør og fløde (3) fastsætter de regler, der skal følges, når Kommissionen beslutter at indlede opkøb ved en løbende licitation.

| (6) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Mælk og Mejeriprodukter — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Mælk og Mejeriprodukter —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Det ved forordning (EF) nr. 343/2006 indledte opkøb af smør til 90 % af interventionsprisen suspenderes i Fællesskabet efter artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1255/1999.

Forordning (EF) nr. 343/2006 ophæves.

Artikel 2

1.   Opkøb af smør ved licitation som omhandlet i artikel 6, stk. 1, tredje afsnit, i forordning (EF) nr. 1255/1999 indledes fra 30. maj til 31. august 2006 i følgende medlemsstater på betingelserne i afdeling 3a i forordning (EF) nr. 2771/1999:

| — | Belgien |
| --- | --- |

—

Belgien

| — | Tjekkiet |
| --- | --- |

—

Tjekkiet

| — | Tyskland |
| --- | --- |

—

Tyskland

| — | Estland |
| --- | --- |

—

Estland

| — | Spanien |
| --- | --- |

—

Spanien

| — | Frankrig |
| --- | --- |

—

Frankrig

| — | Irland |
| --- | --- |

—

Irland

| — | Italien |
| --- | --- |

—

Italien

| — | Letland |
| --- | --- |

—

Letland

| — | Luxembourg |
| --- | --- |

—

Luxembourg

| — | Nederlandene |
| --- | --- |

—

Nederlandene

| — | Polen |
| --- | --- |

—

Polen

| — | Portugal |
| --- | --- |

—

Portugal

| — | Finland |
| --- | --- |

—

Finland

| — | Sverige |
| --- | --- |

—

Sverige

| — | Det Forenede Kongerige. |
| --- | --- |

—

Det Forenede Kongerige.

2.   Listen i stk. 1 kan ændres af Kommissionen på grundlag af markedspriserne i to på hinanden følgende uger med henblik på anvendelsen af artikel 6, stk. 1, tredje og fjerde afsnit, i forordning (EF) nr. 1255/1999.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. maj 2006.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 160 af 26.6.1999, s. 48. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1913/2005 (EUT L 307 af 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EUT L 55 af 25.2.2006, s. 17. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 697/2006 (EUT L 121 af 6.5.2006, s. 29).

2

(3)  EFT L 333 af 24.12.1999, s. 11. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2107/2005 (EUT L 337 af 22.12.2005, s. 20).

3

---

| 30.5.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 142/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 142/6

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2006/50/EF

af 29. maj 2006

om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF om markedsføring af biocidholdige produkter

(EØS-relevant tekst)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF af 16. februar 1998 om markedsføring af biocidholdige produkter (1), særlig artikel 29, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag IV A og IV B til direktiv 98/8/EF indeholder kravene til det dossier, som ansøgere skal forelægge med henblik på henholdsvis optagelse i direktivets bilag I eller I A et aktivt stof, som består af mikroorganismer, herunder vira eller svampe, og godkendelse af et biocidholdigt produkt baseret på formuleringer af sådanne mikroorganismer, herunder vira og svampe. |
| --- | --- |

(1)

Bilag IV A og IV B til direktiv 98/8/EF indeholder kravene til det dossier, som ansøgere skal forelægge med henblik på henholdsvis optagelse i direktivets bilag I eller I A et aktivt stof, som består af mikroorganismer, herunder vira eller svampe, og godkendelse af et biocidholdigt produkt baseret på formuleringer af sådanne mikroorganismer, herunder vira og svampe.

| (2) | Bilag IV A og IV B til direktiv 98/8/EF bør tilpasses til den tekniske udvikling og til udviklingen i lovgivningen på beslægtede områder, navnlig Rådets direktiv 91/414/EØF af 15. juli 1991 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (2) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF af 12. marts 2001 om udsætning i miljøet af genetisk modificerede organismer (3), så der kan skabes et bedre grundlag for risikovurdering af mikroorganismer og de biocidholdige produkter, der indeholder dem. Der er desuden sket en videnskabelig og teknisk udvikling på det mikrobiologiske og bioteknologiske område. Hvis strukturen for de datakrav, der skal opfyldes som led i direktiv 98/8/EF, svarer til strukturen i direktiv 91/414/EØF, vil det lette arbejdet for ansøgere, der indgiver ansøgninger under begge direktiver, og for medlemsstaternes myndigheder, der vurderer ansøgningerne. De nuværende datakrav for mikroorganismer, herunder vira og svampe, i direktiv 98/8/EF bør derfor ajourføres og så vidt muligt bringes i overensstemmelse med datakravene i direktiv 91/414/EØF. |
| --- | --- |

(2)

Bilag IV A og IV B til direktiv 98/8/EF bør tilpasses til den tekniske udvikling og til udviklingen i lovgivningen på beslægtede områder, navnlig Rådets direktiv 91/414/EØF af 15. juli 1991 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (2) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF af 12. marts 2001 om udsætning i miljøet af genetisk modificerede organismer (3), så der kan skabes et bedre grundlag for risikovurdering af mikroorganismer og de biocidholdige produkter, der indeholder dem. Der er desuden sket en videnskabelig og teknisk udvikling på det mikrobiologiske og bioteknologiske område. Hvis strukturen for de datakrav, der skal opfyldes som led i direktiv 98/8/EF, svarer til strukturen i direktiv 91/414/EØF, vil det lette arbejdet for ansøgere, der indgiver ansøgninger under begge direktiver, og for medlemsstaternes myndigheder, der vurderer ansøgningerne. De nuværende datakrav for mikroorganismer, herunder vira og svampe, i direktiv 98/8/EF bør derfor ajourføres og så vidt muligt bringes i overensstemmelse med datakravene i direktiv 91/414/EØF.

| (3) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter — |
| --- | --- |

(3)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

Bilag IV A og IV B til direktiv 98/8/EF affattes som angivet i bilaget til nærværende direktiv.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv inden den 1. januar 2008. De meddeler straks Kommissionen teksten til disse bestemmelser og en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de pågældende bestemmelser og dette direktiv.

Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen de vigtigste nationale bestemmelser, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 3

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 4

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. maj 2006.

På Kommissionens vegne

Stavros DIMAS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 123 af 24.4.1998, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

1

(2)  EFT L 230 af 19.8.1991, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2006/39/EF (EUT L 104 af 13.4.2006, s. 30).

2

(3)  EFT L 106 af 17.4.2001, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1830/2003 (EUT L 268 af 18.10.2003, s. 24).

3

---

BILAG

BILAG IV A

DATA FOR AKTIVE STOFFER

MIKROORGANISMER, HERUNDER VIRA OG SVAMPE

| 1. | I dette bilag forstås ved »mikroorganismer« også vira og svampe. Dossieret for aktive mikroorganismer skal mindst indeholde de oplysninger, som er anført nedenfor under »Krav til dossier«. For alle mikroorganismer, der indgives ansøgning for med henblik på optagelse i bilag I eller I A, bør al relevant viden og information i litteraturen fremlægges. Oplysninger vedrørende identifikation og karakterisering af en mikroorganisme, herunder om virkningsmekanisme, er særlig vigtige og skal anføres i afsnit I til IV og danner grundlag for vurderingen af den potentielle indvirkning på menneskers sundhed og miljøet. |
| --- | --- |

1.

I dette bilag forstås ved »mikroorganismer« også vira og svampe. Dossieret for aktive mikroorganismer skal mindst indeholde de oplysninger, som er anført nedenfor under »Krav til dossier«. For alle mikroorganismer, der indgives ansøgning for med henblik på optagelse i bilag I eller I A, bør al relevant viden og information i litteraturen fremlægges. Oplysninger vedrørende identifikation og karakterisering af en mikroorganisme, herunder om virkningsmekanisme, er særlig vigtige og skal anføres i afsnit I til IV og danner grundlag for vurderingen af den potentielle indvirkning på menneskers sundhed og miljøet.

| 2. | Hvis der på grund af mikroorganismens art ikke er behov for oplysninger, finder artikel 8, stk. 5, anvendelse. |
| --- | --- |

2.

Hvis der på grund af mikroorganismens art ikke er behov for oplysninger, finder artikel 8, stk. 5, anvendelse.

| 3. | Der udarbejdes et dossier som omhandlet i artikel 11, stk. 1, om mikroorganismens stamme, medmindre der forelægges oplysninger, der viser, at arten vides at være tilstrækkelig ensartet, hvad samtlige egenskaber angår, eller ansøgeren fremsætter andre argumenter i overensstemmelse med artikel 8, stk. 5. |
| --- | --- |

3.

Der udarbejdes et dossier som omhandlet i artikel 11, stk. 1, om mikroorganismens stamme, medmindre der forelægges oplysninger, der viser, at arten vides at være tilstrækkelig ensartet, hvad samtlige egenskaber angår, eller ansøgeren fremsætter andre argumenter i overensstemmelse med artikel 8, stk. 5.

| 4. | Når mikroorganismen er genetisk modificeret som defineret i artikel 2, stk. 2, i direktiv 2001/18/EF, skal der også fremlægges en kopi af evalueringen af miljørisikovurderingen, jf. direktivets artikel 4, stk. 2. |
| --- | --- |

4.

Når mikroorganismen er genetisk modificeret som defineret i artikel 2, stk. 2, i direktiv 2001/18/EF, skal der også fremlægges en kopi af evalueringen af miljørisikovurderingen, jf. direktivets artikel 4, stk. 2.

| 5. | Hvis det biocidholdige produkts virkning vides helt eller delvist at være et resultat af virkningen af et toksin/en metabolit, eller hvis der kan forventes betydelige restkoncentrationer af toksiner/metabolitter, som ikke er forbundet med virkningen af den aktive mikroorganisme, skal der fremlægges et dossier for toksinet/metabolitten i overensstemmelse med bilag II A og, hvor nærmere angivet, de relevante dele af bilag III A. |
| --- | --- |

5.

Hvis det biocidholdige produkts virkning vides helt eller delvist at være et resultat af virkningen af et toksin/en metabolit, eller hvis der kan forventes betydelige restkoncentrationer af toksiner/metabolitter, som ikke er forbundet med virkningen af den aktive mikroorganisme, skal der fremlægges et dossier for toksinet/metabolitten i overensstemmelse med bilag II A og, hvor nærmere angivet, de relevante dele af bilag III A.

Krav til dossier

AFSNIT:

| I. | Mikroorganismens identitet |
| --- | --- |

I.

Mikroorganismens identitet

| II. | Mikroorganismens biologiske egenskaber |
| --- | --- |

II.

Mikroorganismens biologiske egenskaber

| III. | Yderligere oplysninger om mikroorganismen |
| --- | --- |

III.

Yderligere oplysninger om mikroorganismen

| IV. | Analysemetoder |
| --- | --- |

IV.

Analysemetoder

| V. | Virkninger på menneskers sundhed |
| --- | --- |

V.

Virkninger på menneskers sundhed

| VI. | Restkoncentrationer i eller på behandlede materialer, fødevarer og foder |
| --- | --- |

VI.

Restkoncentrationer i eller på behandlede materialer, fødevarer og foder

| VII. | Skæbne og adfærd i miljøet |
| --- | --- |

VII.

Skæbne og adfærd i miljøet

| VIII. | Virkninger på ikke-målorganismer |
| --- | --- |

VIII.

Virkninger på ikke-målorganismer

| IX. | Klassificering og mærkning |
| --- | --- |

IX.

Klassificering og mærkning

| X. | Sammenfatning og evaluering af afsnit I til IX, herunder konklusionerne af risikovurderingen og henstillinger |
| --- | --- |

X.

Sammenfatning og evaluering af afsnit I til IX, herunder konklusionerne af risikovurderingen og henstillinger

Følgende data skal fremlægges til støtte for ovennævnte punkter:

I.   MIKROORGANISMENS IDENTITET

1.1.   Ansøger

1.2.   Fabrikant

1.3.   Navn og artsbeskrivelse, karakterisering af stamme

1.3.1.   Mikroorganismens almindelige navn (herunder alternative og udgåede navne)

1.3.2.   Taksonomisk navn og stamme, som angiver, om der er tale om en stammevariant eller en genetisk modificeret organisme (GMO); for vira tillige den taksonomiske betegnelse for det aktive stof, serotype, stamme eller mutant

1.3.3.   Kultursamlings- og stammesamlingsnummer, hvis kulturen opbevares

1.3.4.   Metoder, fremgangsmåder og kriterier for påvisning og identificering af mikroorganismen (f.eks. morfologi, biokemi, serologi osv.)

1.4.   Specifikation af det materiale, der er anvendt til fremstilling af formulerede produkter

1.4.1.   Indhold af mikroorganisme

1.4.2.   Identitet og indhold af urenheder, tilsætningsstoffer og kontaminerende mikroorganismer

1.4.3.   Batchernes analyseprofil

II.   MIKROORGANISMENS BIOLOGISKE EGENSKABER

2.1.   Mikroorganismens historie og dens anvendelsesformål. Naturlig forekomst og geografisk udbredelse

2.1.1.   Historisk baggrund

2.1.2.   Oprindelse og naturlig forekomst

2.2.   Oplysninger om målorganismen eller målorganismerne

2.2.1.   Beskrivelse af målorganismen eller målorganismerne

2.2.2.   Virkningsmekanisme

2.3.   Værtsspecificitet og virkninger på andre arter end målorganismen

2.4.   Mikroorganismens udviklingsstadier/livscyklus

2.5.   Infektions-, sprednings- og etableringsevne

2.6.   Forholdet til kendte plante-, dyre- eller humanpatogener

2.7.   Genetisk stabilitet og faktorer, der påvirker den

2.8.   Oplysninger om dannelsen af metabolitter (navnlig toksiner)

2.9.   Antibiotika og andre antimikrobielle stoffer

2.10.   Robusthed over for miljøfaktorer

2.11.   Virkninger på materialer, stoffer og produkter

III.   YDERLIGERE OPLYSNINGER OM MIKROORGANISMEN

3.1.   Funktion

3.2.   Påtænkt anvendelsesområde

3.3.   Produkttype(r) og brugerkategori, for hvilke(n) mikroorganismen bør optages i bilag I, I A eller I B

3.4.   Produktionsmetode og kvalitetskontrol

3.5.   Oplysninger om, hvorvidt der forekommer eller vil kunne forekomme udvikling af resistens hos målorganismen eller målorganismerne

3.6.   Metoder til forhindring af virulenstab i mikroorganismens podekultur

3.7.   Anbefalede metoder og forholdsregler med hensyn til håndtering, oplagring, transport eller brand

3.8.   Fremgangsmåder ved destruktion eller dekontaminering

3.9.   Foranstaltninger i tilfælde af et uheld

3.10.   Fremgangsmåder ved affaldshåndtering

3.11.   Overvågningsplan for den aktive mikroorganisme, herunder håndtering, oplagring, transport og anvendelse

IV.   ANALYSEMETODER

4.1.   Metoder til analyse af den industrielt fremstillede mikroorganisme

4.2.   Metoder til bestemmelse og kvantificering af restkoncentrationer (levedygtige eller ikke-levedygtige)

V.   VIRKNINGER PÅ MENNESKERS SUNDHED

TRIN I

5.1.   Basisoplysninger

5.1.1.   Medicinske data

5.1.2.   Medicinsk overvågning af fremstillingsvirksomhedens personale

5.1.3.   Oplysninger om sensibilisering/allergenicitet

5.1.4.   Direkte observationer, fx kliniske tilfælde

5.2.   Basisundersøgelser

5.2.1.   Sensibilisering

5.2.2.   Akut toksicitet, sygdomsfremkaldende evne og infektionsevne

5.2.2.1.   Akut toksicitet, sygdomsfremkaldende evne og infektionsevne ved oral indgivelse

5.2.2.2.   Akut toksicitet, sygdomsfremkaldende evne og infektionsevne ved inhalation

5.2.2.3.   Intraperitoneal/subkutan enkeltdosis

5.2.3.   In vitro-undersøgelse for genotoksicitet

5.2.4.   Cellekulturundersøgelse

5.2.5.   Oplysninger om toksicitet og sygdomsfremkaldende evne på kort sigt

5.2.5.1.   Sundhedsmæssige virkninger efter gentagen inhalationseksponering

5.2.6.   Foreslået behandling: førstehjælp, medicinsk behandling

5.2.7.   Sygdomsfremkaldende evne og infektionsevne for mennesker og andre pattedyr under immunosuppression

AFSLUTNINGEN PÅ TRIN I

TRIN II

5.3.   Specifikke undersøgelser af toksicitet, sygdomsfremkaldende evne og infektionsevne

5.4.   Genotoksicitet — in vivo-undersøgelser i somatiske celler

5.5.   Genotoksicitet — in vivo-undersøgelser i kønsceller

AFSLUTNINGEN PÅ TRIN II

5.6.   Sammenfatning af toksicitet, sygdomsfremkaldende evne og infektionsevne hos pattedyr og generel evaluering

VI.   RESTKONCENTRATIONER I ELLER PÅ BEHANDLEDE PRODUKTER, FØDEVARER OG FODER

6.1.   Persistens og sandsynlighed for formering i eller på behandlede produkter, foder eller fødevarer

6.2.   Yderligere oplysninger

6.2.1.   Ikke-levedygtige restkoncentrationer

6.2.2.   Levedygtige restkoncentrationer

6.3.   Sammenfatning og evaluering af restkoncentrationer i eller på behandlede materialer, fødevarer og foder

VII.   SKÆBNE OG ADFÆRD I MILJØET

7.1.   Persistens og formering

7.1.1.   Jord

7.1.2.   Vand

7.1.3.   Luft

7.2.   Mobilitet

7.3.   Sammenfatning og evaluering af skæbne og adfærd i miljøet

VIII.   VIRKNINGER PÅ IKKE-MÅLORGANISMER

8.1.   Virkninger på fugle

8.2.   Virkninger på vandorganismer

8.2.1.   Virkninger på fisk

8.2.2.   Virkninger på hvirvelløse ferskvandsdyr

8.2.3.   Virkninger på algevækst

8.2.4.   Virkninger på andre planter end alger

8.3.   Virkninger på bier

8.4.   Virkninger på andre leddyr end bier

8.5.   Virkninger på regnorme

8.6.   Virkninger på mikroorganismer i jorden

8.7.   Yderligere undersøgelser

8.7.1.   Planter

8.7.2.   Pattedyr

8.7.3.   Andre relevante arter og processer

8.8.   Sammenfatning og evaluering af virkningerne på ikke-målorganismer

IX.   KLASSIFICERING OG ETIKETTERING

Dossieret skal ledsages af et begrundet forslag til klassificering af et aktivt stof, som er en mikroorganisme, i en af risikogrupperne i artikel 2 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/54/EF af 18. september 2000 om beskyttelse af arbejdstagerne mod farerne ved at være udsat for biologiske agenser under arbejdet (1), sammen med oplysning om, hvorvidt produkterne skal mærkes med angivelsen for biologisk betinget fare, som anført i direktivets bilag II.

X.   SAMMENFATNING OG EVALUERING AF AFSNIT I TIL IX, HERUNDER KONKLUSIONERNE AF RISIKOVURDERINGEN OG HENSTILLINGER

BILAG IV B

DATA FOR BIOCIDHOLDIGE PRODUKTER

MIKROORGANISMER, HERUNDER VIRA OG SVAMPE

| 1. | I dette bilag forstås ved »mikroorganismer« også vira og svampe. I dette bilag fastsættes det, hvilke data der skal forelægges, for at et biocidholdigt produkt baseret på formuleringer af mikroorganismer kan godkendes. For alle biocidholdige produkter, der indgives ansøgning for, og som er baseret på formuleringer, der indeholder mikroorganismer, bør al relevant viden og information i litteraturen fremlægges. Oplysninger vedrørende identifikation og karakterisering af samtlige bestanddele af et biocidholdigt produkt er særlig vigtige og skal anføres i afsnit I til IV, som danner grundlag for vurderingen af den potentielle indvirkning på menneskers sundhed og miljøet. |
| --- | --- |

1.

I dette bilag forstås ved »mikroorganismer« også vira og svampe. I dette bilag fastsættes det, hvilke data der skal forelægges, for at et biocidholdigt produkt baseret på formuleringer af mikroorganismer kan godkendes. For alle biocidholdige produkter, der indgives ansøgning for, og som er baseret på formuleringer, der indeholder mikroorganismer, bør al relevant viden og information i litteraturen fremlægges. Oplysninger vedrørende identifikation og karakterisering af samtlige bestanddele af et biocidholdigt produkt er særlig vigtige og skal anføres i afsnit I til IV, som danner grundlag for vurderingen af den potentielle indvirkning på menneskers sundhed og miljøet.

| 2. | Hvis der på grund af det biocidholdige produkts art ikke er behov for oplysninger, finder artikel 8, stk. 5, anvendelse. |
| --- | --- |

2.

Hvis der på grund af det biocidholdige produkts art ikke er behov for oplysninger, finder artikel 8, stk. 5, anvendelse.

| 3. | Oplysningerne kan udledes af eksisterende data, hvis der indgives en begrundelse, som kan godkendes af den kompetente myndighed. Navnlig bør bestemmelserne i direktiv 67/548/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/45/EF af 31. maj 1999 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om klassificering, emballering og etikettering af farlige præparater (2) så vidt muligt anvendes for at begrænse dyreforsøg mest muligt. |
| --- | --- |

3.

Oplysningerne kan udledes af eksisterende data, hvis der indgives en begrundelse, som kan godkendes af den kompetente myndighed. Navnlig bør bestemmelserne i direktiv 67/548/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/45/EF af 31. maj 1999 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om klassificering, emballering og etikettering af farlige præparater (2) så vidt muligt anvendes for at begrænse dyreforsøg mest muligt.

| 4. | Når en undersøgelse er afsluttet, skal der gives en detaljeret beskrivelse (specifikation) af det anvendte materiale og dets urenheder i henhold til afsnit II. Om nødvendigt kræves der data som omhandlet i bilag II B og III B for alle det biocidholdige produkts toksikologisk/økotoksikologisk relevante kemiske bestanddele, navnlig hvis bestanddelene er stoffer, der giver anledning til bekymring, jf. artikel 2, stk. 1, litra e). |
| --- | --- |

4.

Når en undersøgelse er afsluttet, skal der gives en detaljeret beskrivelse (specifikation) af det anvendte materiale og dets urenheder i henhold til afsnit II. Om nødvendigt kræves der data som omhandlet i bilag II B og III B for alle det biocidholdige produkts toksikologisk/økotoksikologisk relevante kemiske bestanddele, navnlig hvis bestanddelene er stoffer, der giver anledning til bekymring, jf. artikel 2, stk. 1, litra e).

| 5. | Når der er tale om en ny formulering, kan en ekstrapolering fra bilag IV A accepteres, hvis alle de mulige virkninger af bestanddelene, navnlig på sygdomsfremkaldende evne og infektionsevne, vurderes. |
| --- | --- |

5.

Når der er tale om en ny formulering, kan en ekstrapolering fra bilag IV A accepteres, hvis alle de mulige virkninger af bestanddelene, navnlig på sygdomsfremkaldende evne og infektionsevne, vurderes.

Krav til dossier

AFSNIT:

| I. | Det biocidholdige produkts identitet |
| --- | --- |

I.

Det biocidholdige produkts identitet

| II. | Det biocidholdige produkts fysiske, kemiske og tekniske egenskaber |
| --- | --- |

II.

Det biocidholdige produkts fysiske, kemiske og tekniske egenskaber

| III. | Data om anvendelse |
| --- | --- |

III.

Data om anvendelse

| IV. | Yderligere oplysninger om det biocidholdige produkt |
| --- | --- |

IV.

Yderligere oplysninger om det biocidholdige produkt

| V. | Analysemetoder |
| --- | --- |

V.

Analysemetoder

| VI. | Effektivitetsdata |
| --- | --- |

VI.

Effektivitetsdata

| VII. | Virkninger på menneskers sundhed |
| --- | --- |

VII.

Virkninger på menneskers sundhed

| VIII. | Restkoncentrationer i eller på behandlede materialer, fødevarer og foder |
| --- | --- |

VIII.

Restkoncentrationer i eller på behandlede materialer, fødevarer og foder

| IX. | Skæbne og adfærd i miljøet |
| --- | --- |

IX.

Skæbne og adfærd i miljøet

| X. | Virkninger på ikke-målorganismer |
| --- | --- |

X.

Virkninger på ikke-målorganismer

| XI. | Klassificering, emballering og etikettering af det biocidholdige produkt |
| --- | --- |

XI.

Klassificering, emballering og etikettering af det biocidholdige produkt

| XII. | Sammenfatning og evaluering af afsnit I til XI, herunder konklusionerne af risikovurderingen og henstillinger |
| --- | --- |

XII.

Sammenfatning og evaluering af afsnit I til XI, herunder konklusionerne af risikovurderingen og henstillinger

Følgende data skal fremlægges til støtte for ovennævnte punkter:

I.   DET BIOCIDHOLDIGE PRODUKTS IDENTITET

1.1.   Ansøger

1.2.   Fabrikanten af det biocidholdige produkt og mikroorganismen eller mikroorganismerne

1.3.   Handelsnavn eller foreslået handelsnavn samt fabrikantens eventuelle udviklingskodenummer for formuleringen

1.4.   Detaljerede kvantitative og kvalitative oplysninger om det biocidholdige produkts sammensætning

1.5.   Det biocidholdige produkts fysiske tilstand og art

1.6.   Funktion

II.   DET BIOCIDHOLDIGE PRODUKTS FYSISKE, KEMISKE OG TEKNISKE EGENSKABER

2.1.   Udseende (farve og lugt)

2.2.   Stabilitet ved oplagring og holdbarhed

2.2.1.   Indvirkningen af lys, temperatur og fugtighed på det biocidholdige produkts tekniske karakteristika

2.2.2.   Andre faktorer, der påvirker stabiliteten

2.3.   Eksplosive og oxiderende egenskaber

2.4.   Flammepunkt og andre angivelser af antændelighed eller selvantændelighed

2.5.   Aciditet, alkalinitet og pH-værdi

2.6.   Viskositet og overfladespænding

2.7.   Det biocidholdige produkts tekniske karakteristika

2.7.1.   Fugtningsevne

2.7.2.   Persistent skumdannelse

2.7.3.   Opslemningsmulighed og opslemningsstabilitet

2.7.4.   Tørsigtningstest og vådsigtningstest

2.7.5.   Partikelstørrelsesfordeling (puddere og vanddispergerbare pulvere, granulater), indhold af støv/fint pulver (granulater) samt slid og skørhed (granulater)

2.7.6.   Emulsionsevne, reemulsionsevne, emulsionsstabilitet

2.7.7.   Flydeevne, hældbarhed (skylbarhed) og støvafgivelse

2.8.   Fysisk, kemisk og biologisk forenelighed med andre produkter, herunder biocidholdige produkter, som der søges om godkendelse eller registrering til at benytte det sammen med

2.8.1.   Fysisk forenelighed

2.8.2.   Kemisk forenelighed

2.8.3.   Biologisk forenelighed

2.9.   Sammenfatning og evaluering af det biocidholdige produkts fysiske, kemiske og tekniske egenskaber

III.   DATA OM ANVENDELSE

3.1.   Påtænkt anvendelsesområde

3.2.   Virkningsmekanisme

3.3.   Oplysninger om den påtænkte anvendelse

3.4.   Dosering

3.5.   Indholdet af mikroorganismen i det anvendte materiale (fx i doseringsudstyr eller lokkemad)

3.6.   Anvendelsesmetode

3.7.   Antal anvendelser, anvendelsestidspunkter og beskyttelsens varighed

3.8.   Nødvendige venteperioder eller andre forholdsregler til at undgå skadelige virkninger på menneskers og dyrs sundhed og miljøet

3.9.   Foreslået brugsanvisning

3.10.   Brugerkategori

3.11.   Oplysninger om udvikling eller mulig udvikling af resistens

3.12.   Virkninger på materialer eller produkter, der er behandlet med det biocidholdige produkt

IV.   YDERLIGERE OPLYSNINGER OM DET BIOCIDHOLDIGE PRODUKT

4.1.   Emballage og det biocidholdige produkts forenelighed med det foreslåede emballeringsmateriale

4.2.   Fremgangsmåde ved rengøring af anvendt udstyr

4.3.   Re-entry perioder, nødvendige venteperioder eller andre forholdsregler til at beskytte mennesker, husdyr og miljøet

4.4.   Anbefalede metoder og forholdsregler med hensyn til: håndtering, oplagring, transport eller brand

4.5.   Foranstaltninger i tilfælde af et uheld

4.6.   Fremgangsmåde ved destruktion eller dekontaminering af det biocidholdige produkt og dets emballage

4.6.1.   Kontrolleret forbrænding

4.6.2.   Andre fremgangsmåder

4.7.   Overvågningsplan for den aktive mikroorganisme og andre mikroorganismer indeholdt i det biocidholdige produkt, herunder håndtering, oplagring, transport og anvendelse

V.   ANALYSEMETODER

5.1.   Metoder til analyse af det biocidholdige produkt

5.2.   Metoder til bestemmelse og kvantificering af restkoncentrationer

VI.   EFFEKTIVITETSDATA

VII.   VIRKNINGER PÅ MENNESKERS SUNDHED

7.1.   Basisundersøgelser for akut toksicitet

7.1.1.   Akut oral toksicitet

7.1.2.   Akut toksicitet ved inhalation

7.1.3.   Akut perkutan toksicitet

7.2.   Supplerende undersøgelser for akut toksicitet

7.2.1.   Hudirritation

7.2.2.   Øjenirritation

7.2.3.   Hudsensibilisering

7.3.   Eksponeringsdata

7.4.   Foreliggende toksikologiske data vedrørende hjælpestoffer

7.5.   Supplerende undersøgelser af kombinationer af biocidholdige produkter

7.6.   Sammenfatning og evaluering af virkningerne på menneskers sundhed

VIII.   RESTKONCENTRATIONER I ELLER PÅ BEHANDLEDE PRODUKTER, FØDEVARER OG FODER

IX.   SKÆBNE OG ADFÆRD I MILJØET

X.   VIRKNINGER PÅ IKKE-MÅLORGANISMER

10.1.   Virkninger på fugle

10.2.   Virkninger på vandorganismer

10.3.   Virkninger på bier

10.4.   Virkninger på andre leddyr end bier

10.5.   Virkninger på regnorme

10.6.   Virkninger på mikroorganismer i jorden

10.7.   Supplerende undersøgelser af flere arter eller undersøgelser i senere faser, såsom undersøgelser af udvalgte ikke-målorganismer

10.7.1.   Planter

10.7.2.   Pattedyr

10.7.3.   Andre relevante arter og processer

10.8.   Sammenfatning og evaluering af virkningerne på ikke-målorganismer

XI.   KLASSIFICERING, EMBALLERING OG ETIKETTERING AF DET BIOCIDHOLDIGE PRODUKT

Som fastsat i artikel 20 skal der indgives forslag, ledsaget af begrundelse, til klassificering og etikettering af det biocidholdige produkt i henhold til direktiv 67/548/EØF og direktiv 1999/45/EF. Klassificeringen udgøres af beskrivelsen af fareklasse/klasser og de relevante risikosætninger for alle farlige egenskaber. På grundlag af klassificeringen bør der stilles forslag om etikettering, herunder faresymbol(er) og farebetegnelser og risiko- og sikkerhedssætninger. Klassificeringen og etiketteringen vedrører de kemiske stoffer i det biocidholdige produkt. Medlemsstatens kompetente myndigheder skal om nødvendigt have forelagt prøver af den foreslåede emballage.

Dossieret ledsages af et begrundet forslag til klassificering i en af risikogrupperne i artikel 2 i direktiv 2000/54/EF sammen med oplysning om, hvorvidt produkterne skal mærkes med angivelsen for biologisk betinget fare, som anført i direktivets bilag II.

XII.   SAMMENFATNING OG EVALUERING AF AFSNIT I TIL XI, HERUNDER KONKLUSIONERNE AF RISIKOVURDERINGEN OG HENSTILLINGER

---

(1)  EFT L 262 af 17.10.2000, s. 21.

1

(2)  EFT L 200 af 30.7.1999, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2006/8/EF (EUT L 19 af 24.1.2006, s. 12).

2

---

II Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Kommissionen

| 30.5.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 142/16 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 142/16

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 3. maj 2006

om udkast til nationale bestemmelser om grænseværdier for dieseldrevne køretøjers partikelemission, som Kongeriget Nederlandene har givet meddelelse om i henhold til EF-traktatens artikel 95, stk. 5

(meddelt under nummer K(2006) 1791)

(Kun den nederlandske udgave er autentisk)

(2006/372/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 95, stk. 5 og 6, og

ud fra følgende betragtninger:

I.   FAKTISKE FORHOLD

1.   Relevant fællesskabslovgivning

| (1) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/69/EF af 13. oktober 1998 om foranstaltninger mod luftforurening forårsaget af emissioner fra motorkøretøjer og om ændring af Rådets direktiv 70/220/EØF af 20. marts 1970 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om foranstaltninger mod luftforurening forårsaget af udstødningsgas fra køretøjsmotorer med styret tænding (1) fastsættes en grænseværdi for partikelemission på 25 mg/km (jf. punkt 5.3.1.4 i direktivets bilag I) for dieseldrevne køretøjer i klasse M som defineret i bilag II, punkt A, til Rådets direktiv 70/156/EØF af 6. februar 1970 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om godkendelse af motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil (2) — undtaget køretøjer med en totalmasse over 2 500 kg — og klasse N1, gruppe I. Denne grænseværdi finder anvendelse fra 1. januar 2005 på nye typer køretøjer og fra 1. januar 2006 på nye køretøjer. Direktivet indeholder ligeledes en grænseværdi for partikelemission på 40 mg/km for dieseldrevne køretøjer i klasse N1, gruppe II, og en grænseværdi for partikelemission på 60 mg/km for dieseldrevne køretøjer i klasse N1, gruppe III, og klasse M med en totalmasse over 2 500 kg. Disse to sidstnævnte grænseværdier finder fra 1. januar 2006 anvendelse på nye typer køretøjer og fra 1. januar 2007 på nye køretøjer. |
| --- | --- |

(1)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/69/EF af 13. oktober 1998 om foranstaltninger mod luftforurening forårsaget af emissioner fra motorkøretøjer og om ændring af Rådets direktiv 70/220/EØF af 20. marts 1970 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om foranstaltninger mod luftforurening forårsaget af udstødningsgas fra køretøjsmotorer med styret tænding (1) fastsættes en grænseværdi for partikelemission på 25 mg/km (jf. punkt 5.3.1.4 i direktivets bilag I) for dieseldrevne køretøjer i klasse M som defineret i bilag II, punkt A, til Rådets direktiv 70/156/EØF af 6. februar 1970 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om godkendelse af motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil (2) — undtaget køretøjer med en totalmasse over 2 500 kg — og klasse N1, gruppe I. Denne grænseværdi finder anvendelse fra 1. januar 2005 på nye typer køretøjer og fra 1. januar 2006 på nye køretøjer. Direktivet indeholder ligeledes en grænseværdi for partikelemission på 40 mg/km for dieseldrevne køretøjer i klasse N1, gruppe II, og en grænseværdi for partikelemission på 60 mg/km for dieseldrevne køretøjer i klasse N1, gruppe III, og klasse M med en totalmasse over 2 500 kg. Disse to sidstnævnte grænseværdier finder fra 1. januar 2006 anvendelse på nye typer køretøjer og fra 1. januar 2007 på nye køretøjer.

| (2) | I henhold til artikel 2, stk. 1, i direktiv 98/69/EF »(...) kan medlemsstaterne (...) ikke af grunde, der vedrører luftforurenende emissioner fra motorkøretøjer:






  — | nægte EF-typegodkendelse i henhold til artikel 4, stk. 1, i direktiv 70/156/EØF, eller |
| --- | --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 2, stk. 1, i direktiv 98/69/EF »(...) kan medlemsstaterne (...) ikke af grunde, der vedrører luftforurenende emissioner fra motorkøretøjer:

—

nægte EF-typegodkendelse i henhold til artikel 4, stk. 1, i direktiv 70/156/EØF, eller

| — | nægte national typegodkendelse, eller |
| --- | --- |

—

nægte national typegodkendelse, eller

| — | forbyde registrering, salg eller ibrugtagning af køretøjer i henhold til artikel 7 i direktiv 70/156/EØF, |
| --- | --- |

—

forbyde registrering, salg eller ibrugtagning af køretøjer i henhold til artikel 7 i direktiv 70/156/EØF,

hvis køretøjerne opfylder forskrifterne i direktiv 70/220/EØF, som ændret ved nærværende direktiv«.

| (3) | Kommissionen vedtog den 21. december 2005 et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om typegodkendelse af motorkøretøjer med hensyn til emissioner, om adgang til reparationsinformationer om køretøjer og om ændring af direktiv 72/306/EØF og direktiv .../.../EF (Euro 5-forslaget) (3). I forslaget reduceres grænseværdien for dieseldrevne køretøjers partikelemission til 5 mg/km. Denne nye grænseværdi finder anvendelse på nye typer køretøjer i klasse M og N1, gruppe I, fra 18 måneder + 1 dag efter forordningens ikrafttrædelse og på nye køretøjer i klasse M og N1, gruppe I, fra 36 måneder efter forordningens ikrafttrædelse. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen vedtog den 21. december 2005 et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om typegodkendelse af motorkøretøjer med hensyn til emissioner, om adgang til reparationsinformationer om køretøjer og om ændring af direktiv 72/306/EØF og direktiv .../.../EF (Euro 5-forslaget) (3). I forslaget reduceres grænseværdien for dieseldrevne køretøjers partikelemission til 5 mg/km. Denne nye grænseværdi finder anvendelse på nye typer køretøjer i klasse M og N1, gruppe I, fra 18 måneder + 1 dag efter forordningens ikrafttrædelse og på nye køretøjer i klasse M og N1, gruppe I, fra 36 måneder efter forordningens ikrafttrædelse.

| (4) | Rådets direktiv 99/30/EF (4) af 22. april 1999 om luftkvalitetsgrænseværdier for svovldioxid og nitrogenoxider, partikler og bly i luften, der skal sammenholdes med Rådets direktiv 96/62/EF (5) af 27. september 1996 om vurdering og styring af luftkvalitet, indeholder grænseværdier for koncentrationer i luften af PM10, der defineres som »partikler, der passerer gennem en størrelsesselektiv si med 50 % effektiv afskæring ved 10 μm aerodynamisk diameter«. Disse grænseværdier har i henhold til artikel 5 i direktiv 99/30/EF været lovpligtige siden 1. januar 2005. I henhold til bilag III til samme direktiv er årsgrænseværdien for sundhedsbeskyttelse på 40 μg/m3, mens døgngrænseværdien for sundhedsbeskyttelse er på 50 μg/m3, der ikke må overskrides mere end 35 gange pr. år. |
| --- | --- |

(4)

Rådets direktiv 99/30/EF (4) af 22. april 1999 om luftkvalitetsgrænseværdier for svovldioxid og nitrogenoxider, partikler og bly i luften, der skal sammenholdes med Rådets direktiv 96/62/EF (5) af 27. september 1996 om vurdering og styring af luftkvalitet, indeholder grænseværdier for koncentrationer i luften af PM10, der defineres som »partikler, der passerer gennem en størrelsesselektiv si med 50 % effektiv afskæring ved 10 μm aerodynamisk diameter«. Disse grænseværdier har i henhold til artikel 5 i direktiv 99/30/EF været lovpligtige siden 1. januar 2005. I henhold til bilag III til samme direktiv er årsgrænseværdien for sundhedsbeskyttelse på 40 μg/m3, mens døgngrænseværdien for sundhedsbeskyttelse er på 50 μg/m3, der ikke må overskrides mere end 35 gange pr. år.

| (5) | Det fastsættes i artikel 7, stk. 3, i direktiv 96/62/EF, at »medlemsstaterne udarbejder handlingsplaner, der skal iværksættes på kort sigt, hvis der er risiko for overskridelser af grænseværdierne og/eller tærskelværdierne for forureningsvarsling, således at risikoen for og varigheden af overskridelsen mindskes. Disse planer kan eventuelt omfatte kontrolforanstaltninger og, når det er nødvendigt, foranstaltninger til indstilling af aktiviteter, herunder biltrafik, der bidrager til, at grænseværdierne overskrides«. |
| --- | --- |

(5)

Det fastsættes i artikel 7, stk. 3, i direktiv 96/62/EF, at »medlemsstaterne udarbejder handlingsplaner, der skal iværksættes på kort sigt, hvis der er risiko for overskridelser af grænseværdierne og/eller tærskelværdierne for forureningsvarsling, således at risikoen for og varigheden af overskridelsen mindskes. Disse planer kan eventuelt omfatte kontrolforanstaltninger og, når det er nødvendigt, foranstaltninger til indstilling af aktiviteter, herunder biltrafik, der bidrager til, at grænseværdierne overskrides«.

2.   Meddelte nationale bestemmelser

| (6) | Kongeriget Nederlandene har givet Kommissionen meddelelse om et udkast til dekret, der har til formål at indføre en obligatorisk grænseværdi for partikelemission på 5 mg/km for erhvervskøretøjer med en tilladt totalvægt på 1 305 kg (køretøjer i klasse N1, gruppe I) og for personbiler (køretøjer i klasse M1) som defineret i artikel 1.1 (h) og 1.1 (at) i den nederlandske forordning om køretøjer (Voertuigreglement). Dekretet vil finde anvendelse på alle sådanne køretøjer, der anvendes første gang efter den 31. december 2006, og som er dieseldrevne. Dette betyder således, at disse køretøjer vil være udstyret med partikelfiltre. |
| --- | --- |

(6)

Kongeriget Nederlandene har givet Kommissionen meddelelse om et udkast til dekret, der har til formål at indføre en obligatorisk grænseværdi for partikelemission på 5 mg/km for erhvervskøretøjer med en tilladt totalvægt på 1 305 kg (køretøjer i klasse N1, gruppe I) og for personbiler (køretøjer i klasse M1) som defineret i artikel 1.1 (h) og 1.1 (at) i den nederlandske forordning om køretøjer (Voertuigreglement). Dekretet vil finde anvendelse på alle sådanne køretøjer, der anvendes første gang efter den 31. december 2006, og som er dieseldrevne. Dette betyder således, at disse køretøjer vil være udstyret med partikelfiltre.

| (7) | Denne foranstaltning, som de nederlandske myndigheder har meddelt, udgør en ændring af lovgivningen om de permanente forskrifter, der skal opfyldes af køretøjer og deres forskellige bestanddele gennem hele deres levetid (Voertuigreglement). Kontrollen med disse permanente forskrifter udføres i henhold til proceduren for køretøjernes regelmæssige tekniske kontrol og kan foretages af politiet. |
| --- | --- |

(7)

Denne foranstaltning, som de nederlandske myndigheder har meddelt, udgør en ændring af lovgivningen om de permanente forskrifter, der skal opfyldes af køretøjer og deres forskellige bestanddele gennem hele deres levetid (Voertuigreglement). Kontrollen med disse permanente forskrifter udføres i henhold til proceduren for køretøjernes regelmæssige tekniske kontrol og kan foretages af politiet.

| (8) | Ifølge dekretets begrundelse finder den meddelte foranstaltning ikke anvendelse på typegodkendelsesproceduren. De nederlandske myndigheder vil tilsyneladende ikke nægte at registrere køretøjer, som er EF-typegodkendt i en anden medlemsstat, og de vil tilsyneladende fortsat udstede typegodkendelse til køretøjer, der er i overensstemmelse med forskrifterne i direktiv 70/220/EØF, som ændret ved direktiv 98/69/EF. Det vil imidlertid blive konstateret, at disse køretøjer ikke overholder det meddelte dekret, når de første gang underkastes teknisk kontrol, eller når de kontrolleres af politiet. |
| --- | --- |

(8)

Ifølge dekretets begrundelse finder den meddelte foranstaltning ikke anvendelse på typegodkendelsesproceduren. De nederlandske myndigheder vil tilsyneladende ikke nægte at registrere køretøjer, som er EF-typegodkendt i en anden medlemsstat, og de vil tilsyneladende fortsat udstede typegodkendelse til køretøjer, der er i overensstemmelse med forskrifterne i direktiv 70/220/EØF, som ændret ved direktiv 98/69/EF. Det vil imidlertid blive konstateret, at disse køretøjer ikke overholder det meddelte dekret, når de første gang underkastes teknisk kontrol, eller når de kontrolleres af politiet.

| (9) | Den meddelte foranstaltning indfører således fra 1. januar 2007 et forbud mod anvendelsen af nye køretøjer i klasse N1, gruppe I, og klasse M1, der har en partikelemission på over 5 mg/km. |
| --- | --- |

(9)

Den meddelte foranstaltning indfører således fra 1. januar 2007 et forbud mod anvendelsen af nye køretøjer i klasse N1, gruppe I, og klasse M1, der har en partikelemission på over 5 mg/km.

II.   PROCEDURE

| (10) | Ved brev af 2. november 2005 meddelte Kongeriget Nederlandene Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 95, stk. 5, at det agtede at vedtage et udkast til dekret indeholdende forskrifter til begrænsning af dieseldrevne køretøjers partikelemission som en undtagelse til bestemmelserne i direktiv 98/69/EF. |
| --- | --- |

(10)

Ved brev af 2. november 2005 meddelte Kongeriget Nederlandene Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 95, stk. 5, at det agtede at vedtage et udkast til dekret indeholdende forskrifter til begrænsning af dieseldrevne køretøjers partikelemission som en undtagelse til bestemmelserne i direktiv 98/69/EF.

| (11) | Ved brev af 23. november 2005 meddelte Kommissionen den nederlandske regering, at den havde modtaget meddelelsen i henhold til EF-traktatens artikel 95, stk. 5, og at seksmåneders perioden for behandlingen af anmodningen i henhold til artikel 95, stk. 6, begyndte den 5. november 2005, dvs. dagen efter modtagelsen af meddelelsen. |
| --- | --- |

(11)

Ved brev af 23. november 2005 meddelte Kommissionen den nederlandske regering, at den havde modtaget meddelelsen i henhold til EF-traktatens artikel 95, stk. 5, og at seksmåneders perioden for behandlingen af anmodningen i henhold til artikel 95, stk. 6, begyndte den 5. november 2005, dvs. dagen efter modtagelsen af meddelelsen.

| (12) | Ved brev af 17. januar 2006 underrettede Kommissionen de øvrige medlemsstater om meddelelsen fra Kongeriget Nederlandene. Kommissionen offentliggjorde ligeledes en meddelelse om den nederlandske meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (6) for at informere andre berørte parter om de nationale foranstaltninger, som Kongeriget Nederlandene agtede at indføre, og om begrundelsen herfor. |
| --- | --- |

(12)

Ved brev af 17. januar 2006 underrettede Kommissionen de øvrige medlemsstater om meddelelsen fra Kongeriget Nederlandene. Kommissionen offentliggjorde ligeledes en meddelelse om den nederlandske meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (6) for at informere andre berørte parter om de nationale foranstaltninger, som Kongeriget Nederlandene agtede at indføre, og om begrundelsen herfor.

| (13) | Ved brev af 10. marts 2006 underrettede de nederlandske myndigheder Kommissionen om en rapport, der for nylig er blevet udarbejdet af Nederlandenes agentur for miljøvurdering under titlen »New understanding of the scale of the particulate matter problem«, hvoraf det fremgår, at niveauerne af PM10 er 10-15 % lavere end tidligere antaget. |
| --- | --- |

(13)

Ved brev af 10. marts 2006 underrettede de nederlandske myndigheder Kommissionen om en rapport, der for nylig er blevet udarbejdet af Nederlandenes agentur for miljøvurdering under titlen »New understanding of the scale of the particulate matter problem«, hvoraf det fremgår, at niveauerne af PM10 er 10-15 % lavere end tidligere antaget.

| (14) | For at vurdere de nederlandske myndigheders argumenter anmodede Kommissionen om videnskabelig og teknisk rådgivning fra en rådgivningsgruppe under den nederlandske organisation for anvendt naturvidenskabelig forskning (TNO — Nederlandse Organisatie voor toegepast-natuurwetenschappelijk onderzoek). Gruppen fremlagde sin rapport til Kommissionen den 27. marts 2006 (7). |
| --- | --- |

(14)

For at vurdere de nederlandske myndigheders argumenter anmodede Kommissionen om videnskabelig og teknisk rådgivning fra en rådgivningsgruppe under den nederlandske organisation for anvendt naturvidenskabelig forskning (TNO — Nederlandse Organisatie voor toegepast-natuurwetenschappelijk onderzoek). Gruppen fremlagde sin rapport til Kommissionen den 27. marts 2006 (7).

III.   RETLIG VURDERING

1.   Vurdering af, om betingelserne for anvendelse af traktatens undtagelsesbestemmelse er opfyldt

| (15) | I EF-traktatens artikel 95, stk. 5, hedder det: »Når en medlemsstat efter at Rådet eller Kommissionen har vedtaget en harmoniseringsforanstaltning, finder det nødvendigt at indføre nationale bestemmelser baseret på nyt videnskabeligt belæg vedrørende miljøbeskyttelse eller beskyttelse af arbejdsmiljøet på grund af et problem, der er specifikt for den pågældende medlemsstat, og som viser sig efter vedtagelsen af harmoniseringsforanstaltningen, giver den Kommissionen meddelelse om den påtænkte bestemmelse og om grundene til deres indførelse.« |
| --- | --- |

(15)

I EF-traktatens artikel 95, stk. 5, hedder det: »Når en medlemsstat efter at Rådet eller Kommissionen har vedtaget en harmoniseringsforanstaltning, finder det nødvendigt at indføre nationale bestemmelser baseret på nyt videnskabeligt belæg vedrørende miljøbeskyttelse eller beskyttelse af arbejdsmiljøet på grund af et problem, der er specifikt for den pågældende medlemsstat, og som viser sig efter vedtagelsen af harmoniseringsforanstaltningen, giver den Kommissionen meddelelse om den påtænkte bestemmelse og om grundene til deres indførelse.«

| (16) | De nederlandske myndigheder agter med denne meddelelse at få godkendt indførelsen af nye nationale bestemmelser, som anses for ikke at være i overensstemmelse med direktiv 70/220/EØF, som ændret ved direktiv 98/69/EF. Dette direktiv er en foranstaltning til fuldstændig harmonisering af de tekniske forskrifter for typegodkendelse af motorkøretøjer med hensyn til deres emissioner. Det fastsætter en grænseværdi for partikelemissioner fra dieseldrevne køretøjer og lette erhvervskøretøjer på 25 mg/km. |
| --- | --- |

(16)

De nederlandske myndigheder agter med denne meddelelse at få godkendt indførelsen af nye nationale bestemmelser, som anses for ikke at være i overensstemmelse med direktiv 70/220/EØF, som ændret ved direktiv 98/69/EF. Dette direktiv er en foranstaltning til fuldstændig harmonisering af de tekniske forskrifter for typegodkendelse af motorkøretøjer med hensyn til deres emissioner. Det fastsætter en grænseværdi for partikelemissioner fra dieseldrevne køretøjer og lette erhvervskøretøjer på 25 mg/km.

| (17) | Når bestemmelserne i direktiv 70/220/EØF, som ændret ved direktiv 98/69/EF, sammenholdes med de nationale bestemmelser, som de nederlandske myndigheder har meddelt, fremgår det, at det nederlandske udkast indeholder strengere forskrifter om teknisk kontrol af motorkøretøjer på grund af luftforureningen som følge af deres emissioner, end direktivets bestemmelser. Især indeholder den meddelte foranstaltning en obligatorisk grænseværdi for partikelemission på 5 mg/km for erhvervskøretøjer med en tilladt totalvægt på 1 305 kg (køretøjer i klasse N1, gruppe I) og personbiler (køretøjer i klasse M1), hvilket forhindrer anvendelsen af køretøjer i disse klasser, der opfylder kravene i direktiv 70/220/EØF, som ændret ved direktiv 98/69/EF. Det skal bemærkes, at direktivet vil blive virkningsløst, hvis medlemsstaterne af luftforureningshensyn har mulighed for at indføre forskellige emissionskrav for køretøjer med henblik på teknisk kontrol. En EF-typegodkendelse bør således forblive gyldig i en vis årrække og naturligvis lang tid efter den første tekniske kontrol af køretøjet. Enhver anden fortolkning af de gældende bestemmelser ville give medlemsstaterne mulighed for at omgå EF-typegodkendelsessystemet. |
| --- | --- |

(17)

Når bestemmelserne i direktiv 70/220/EØF, som ændret ved direktiv 98/69/EF, sammenholdes med de nationale bestemmelser, som de nederlandske myndigheder har meddelt, fremgår det, at det nederlandske udkast indeholder strengere forskrifter om teknisk kontrol af motorkøretøjer på grund af luftforureningen som følge af deres emissioner, end direktivets bestemmelser. Især indeholder den meddelte foranstaltning en obligatorisk grænseværdi for partikelemission på 5 mg/km for erhvervskøretøjer med en tilladt totalvægt på 1 305 kg (køretøjer i klasse N1, gruppe I) og personbiler (køretøjer i klasse M1), hvilket forhindrer anvendelsen af køretøjer i disse klasser, der opfylder kravene i direktiv 70/220/EØF, som ændret ved direktiv 98/69/EF. Det skal bemærkes, at direktivet vil blive virkningsløst, hvis medlemsstaterne af luftforureningshensyn har mulighed for at indføre forskellige emissionskrav for køretøjer med henblik på teknisk kontrol. En EF-typegodkendelse bør således forblive gyldig i en vis årrække og naturligvis lang tid efter den første tekniske kontrol af køretøjet. Enhver anden fortolkning af de gældende bestemmelser ville give medlemsstaterne mulighed for at omgå EF-typegodkendelsessystemet.

| (18) | I henhold til EF-traktatens artikel 95, stk. 5, meddelte Nederlandene Kommissionen den nøjagtige ordlyd af de bestemmelser, som de havde til hensigt at indføre, og som er mere vidtrækkende end bestemmelserne i direktiv 70/220/EØF, som ændret ved direktiv 98/69/EF. Meddelelsen var ledsaget af en redegørelse for de årsager, som efter de nederlandske myndigheders opfattelse begrunder bestemmelsernes indførelse. |
| --- | --- |

(18)

I henhold til EF-traktatens artikel 95, stk. 5, meddelte Nederlandene Kommissionen den nøjagtige ordlyd af de bestemmelser, som de havde til hensigt at indføre, og som er mere vidtrækkende end bestemmelserne i direktiv 70/220/EØF, som ændret ved direktiv 98/69/EF. Meddelelsen var ledsaget af en redegørelse for de årsager, som efter de nederlandske myndigheders opfattelse begrunder bestemmelsernes indførelse.

| (19) | Den meddelelse, som Nederlandene har fremsendt for at få godkendt indførelsen af nationale bestemmelser, der fraviger bestemmelserne i direktiv 70/220/EØF, som ændret ved direktiv 98/69/EF, bør følgelig anses for at opfylde betingelserne i EF-traktatens artikel 95, stk. 5. |
| --- | --- |

(19)

Den meddelelse, som Nederlandene har fremsendt for at få godkendt indførelsen af nationale bestemmelser, der fraviger bestemmelserne i direktiv 70/220/EØF, som ændret ved direktiv 98/69/EF, bør følgelig anses for at opfylde betingelserne i EF-traktatens artikel 95, stk. 5.

2.   Vurdering af sagens omstændigheder

| (20) | Kommissionen skal i henhold til EF-traktatens artikel 95 sørge for, at samtlige betingelser, der giver en medlemsstat mulighed for at anvende undtagelsesbestemmelserne i denne artikel, er opfyldt. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen skal i henhold til EF-traktatens artikel 95 sørge for, at samtlige betingelser, der giver en medlemsstat mulighed for at anvende undtagelsesbestemmelserne i denne artikel, er opfyldt.

| (21) | Kommissionen skal derfor vurdere, hvorvidt kravene i EF-traktatens artikel 95, stk. 5, er opfyldt. I henhold til denne artikel skal en medlemsstat, der anser det for nødvendigt at indføre nationale bestemmelser, der er en undtagelse fra en harmoniseringsforanstaltning, begrunde dette ud fra:






  a) | nyt videnskabeligt belæg vedrørende miljøbeskyttelse eller beskyttelse af arbejdsmiljøet |
| --- | --- | --- |

(21)

Kommissionen skal derfor vurdere, hvorvidt kravene i EF-traktatens artikel 95, stk. 5, er opfyldt. I henhold til denne artikel skal en medlemsstat, der anser det for nødvendigt at indføre nationale bestemmelser, der er en undtagelse fra en harmoniseringsforanstaltning, begrunde dette ud fra:

a)

nyt videnskabeligt belæg vedrørende miljøbeskyttelse eller beskyttelse af arbejdsmiljøet

| b) | et problem, der er specifikt for den pågældende medlemsstat, og som viser sig efter vedtagelsen af harmoniseringsforanstaltningen. |
| --- | --- |

b)

et problem, der er specifikt for den pågældende medlemsstat, og som viser sig efter vedtagelsen af harmoniseringsforanstaltningen.

| (22) | Hertil kommer, at Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 95, stk. 6, når den anser indførelsen af sådanne nationale bestemmelser for begrundet, skal kontrollere, om disse nationale bestemmelser er et middel til vilkårlig forskelsbehandling eller en skjult begrænsning af samhandelen mellem medlemsstaterne, og om de udgør en hindring for det indre markeds funktion. |
| --- | --- |

(22)

Hertil kommer, at Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 95, stk. 6, når den anser indførelsen af sådanne nationale bestemmelser for begrundet, skal kontrollere, om disse nationale bestemmelser er et middel til vilkårlig forskelsbehandling eller en skjult begrænsning af samhandelen mellem medlemsstaterne, og om de udgør en hindring for det indre markeds funktion.

| (23) | Ifølge Domstolens praksis skal enhver undtagelse fra princippet om ensartet anvendelse af fællesskabsretten og om det indre markeds enhed fortolkes restriktivt. EF-traktatens artikel 95, stk. 5, indeholder en undtagelse fra princippet om ensartet anvendelse af fællesskabsretten og om det indre markeds enhed. Denne bestemmelse skal derfor fortolkes på en sådan måde, at den ikke rækker ud over de tilfælde, som den formelt dækker. |
| --- | --- |

(23)

Ifølge Domstolens praksis skal enhver undtagelse fra princippet om ensartet anvendelse af fællesskabsretten og om det indre markeds enhed fortolkes restriktivt. EF-traktatens artikel 95, stk. 5, indeholder en undtagelse fra princippet om ensartet anvendelse af fællesskabsretten og om det indre markeds enhed. Denne bestemmelse skal derfor fortolkes på en sådan måde, at den ikke rækker ud over de tilfælde, som den formelt dækker.

| (24) | I lyset af den tidsramme, der er fastsat i EF-traktatens artikel 95, stk. 6, skal Kommissionen, når den undersøger, om de nationale bestemmelser, der er meddelt i henhold til artikel 95, stk. 5, er berettiget, tage udgangspunkt i »de grunde«, som medlemsstaten anfører. Det betyder, at den medlemsstat, der fremsætter anmodningen, i henhold til traktatens bestemmelser har ansvaret for at dokumentere, at disse foranstaltninger er berettiget. I betragtning af fremgangsmåden i EF-traktatens artikel 95, navnlig fristen på seks måneder til at træffe afgørelse, må Kommissionen i reglen nøjes med at undersøge, om de af medlemsstaten forelagte oplysninger er relevante, uden selv at forsøge at tilvejebringe oplysninger, der kan tjene som dokumentation for, at foranstaltningerne er berettiget. |
| --- | --- |

(24)

I lyset af den tidsramme, der er fastsat i EF-traktatens artikel 95, stk. 6, skal Kommissionen, når den undersøger, om de nationale bestemmelser, der er meddelt i henhold til artikel 95, stk. 5, er berettiget, tage udgangspunkt i »de grunde«, som medlemsstaten anfører. Det betyder, at den medlemsstat, der fremsætter anmodningen, i henhold til traktatens bestemmelser har ansvaret for at dokumentere, at disse foranstaltninger er berettiget. I betragtning af fremgangsmåden i EF-traktatens artikel 95, navnlig fristen på seks måneder til at træffe afgørelse, må Kommissionen i reglen nøjes med at undersøge, om de af medlemsstaten forelagte oplysninger er relevante, uden selv at forsøge at tilvejebringe oplysninger, der kan tjene som dokumentation for, at foranstaltningerne er berettiget.

1.   Nyt videnskabeligt belæg

| (25) | Anmodningen er i henhold til de nederlandske myndigheder berettiget, fordi der siden vedtagelsen af direktiv 98/69/EF er fremkommet nyt videnskabeligt belæg for partiklernes indvirkning på miljøet og sundheden. Det fremgår af disse nye oplysninger, at overdrevne partikelemissioner har en skadelig indvirkning på sundheden, herunder for tidlige dødsfald og nedsat lungefunktion. |
| --- | --- |

(25)

Anmodningen er i henhold til de nederlandske myndigheder berettiget, fordi der siden vedtagelsen af direktiv 98/69/EF er fremkommet nyt videnskabeligt belæg for partiklernes indvirkning på miljøet og sundheden. Det fremgår af disse nye oplysninger, at overdrevne partikelemissioner har en skadelig indvirkning på sundheden, herunder for tidlige dødsfald og nedsat lungefunktion.

| (26) | Den dokumentation, som Nederlandene har fremlagt som nyt videnskabeligt belæg for partiklernes miljø- og sundhedsmæssige virkninger, omfatter nationale og internationale undersøgelser, publikationer og rapporter. Dokumenterne giver et detaljeret overblik over de foreliggende videnskabelige data om de sundhedsskadelige virkninger ved eksponering for partikler, som er kommet frem siden vedtagelsen af direktiv 98/69/EF. |
| --- | --- |

(26)

Den dokumentation, som Nederlandene har fremlagt som nyt videnskabeligt belæg for partiklernes miljø- og sundhedsmæssige virkninger, omfatter nationale og internationale undersøgelser, publikationer og rapporter. Dokumenterne giver et detaljeret overblik over de foreliggende videnskabelige data om de sundhedsskadelige virkninger ved eksponering for partikler, som er kommet frem siden vedtagelsen af direktiv 98/69/EF.

| (27) | De nederlandske myndigheder påpeger, at man i mange videnskabelige publikationer af nyere dato har påvist forbindelsen mellem eksponeringen for luftbårne partikler og en række sundhedsskadelige virkninger. De sundhedsmæssige virkninger af partikler kan inddeles i de virkninger, der skyldes forholdsvis korte eksponeringsperioder (»akut«), og de, der skyldes lange eksponeringsperioder (»kronisk«). De undersøgelser, som Nederlandene har fremlagt, viser, at selv om de sundhedsmæssige virkninger af kortvarige eksponeringer ikke er ubetydelige, har den langvarige eksponering for luftbårne partikler langt større sundhedsmæssige virkninger. Virkningerne som følge af en kortvarig eksponering omfatter: betændelsesreaktioner i lungerne, åndedrætssymptomer, skadelige virkninger på det kardiovaskulære system og øget medicinforbrug, hospitalsindlæggelser og dødsfald. Virkningerne som følge af en langvarig eksponering omfatter: øgede symptomer i det nedre åndedrætssystem og kronisk obstruktiv lungelidelse, nedsat lungefunktion hos børn og voksne og en kortere forventet levetid, særlig på grund af kardiopulmonal dødelighed og sandsynligvis lungecancer. |
| --- | --- |

(27)

De nederlandske myndigheder påpeger, at man i mange videnskabelige publikationer af nyere dato har påvist forbindelsen mellem eksponeringen for luftbårne partikler og en række sundhedsskadelige virkninger. De sundhedsmæssige virkninger af partikler kan inddeles i de virkninger, der skyldes forholdsvis korte eksponeringsperioder (»akut«), og de, der skyldes lange eksponeringsperioder (»kronisk«). De undersøgelser, som Nederlandene har fremlagt, viser, at selv om de sundhedsmæssige virkninger af kortvarige eksponeringer ikke er ubetydelige, har den langvarige eksponering for luftbårne partikler langt større sundhedsmæssige virkninger. Virkningerne som følge af en kortvarig eksponering omfatter: betændelsesreaktioner i lungerne, åndedrætssymptomer, skadelige virkninger på det kardiovaskulære system og øget medicinforbrug, hospitalsindlæggelser og dødsfald. Virkningerne som følge af en langvarig eksponering omfatter: øgede symptomer i det nedre åndedrætssystem og kronisk obstruktiv lungelidelse, nedsat lungefunktion hos børn og voksne og en kortere forventet levetid, særlig på grund af kardiopulmonal dødelighed og sandsynligvis lungecancer.

| (28) | De nederlandske myndigheder har fremlagt dokumentation, hvoraf det fremgår, at selv om man endnu ikke helt har klarlagt de sundhedsmæssige virkninger af de forskellige undergrupper af partikler og de forskellige partikelkilder, viser nyere epidemiologiske og toksikologiske undersøgelser, at partikler, der opstår i forbrændingsprocessen, herunder sod fra dieselmotorer, er særlig vigtige med hensyn til sundhedsskadelige virkninger. Partikler, der opstår ved den primære forbrænding, er særlig sundhedsskadelige på grund af deres sammensætning (tilstedeværelse af overgangsmetaller og reaktive organiske forbindelser) og deres meget lille størrelse. Forbrændingspartikler kan på grund af deres lille størrelse passere den menneskelige krops forsvarsmekanismer og trænge ind i blod og væv. De nederlandske myndigheder påpeger, at man ved epidemiologiske undersøgelser af store befolkningsgrupper ikke har været i stand til at fastsætte et koncentrationsniveau, under hvilket partikler i luften ikke har nogen indvirkning på dødelighed eller sygelighed. |
| --- | --- |

(28)

De nederlandske myndigheder har fremlagt dokumentation, hvoraf det fremgår, at selv om man endnu ikke helt har klarlagt de sundhedsmæssige virkninger af de forskellige undergrupper af partikler og de forskellige partikelkilder, viser nyere epidemiologiske og toksikologiske undersøgelser, at partikler, der opstår i forbrændingsprocessen, herunder sod fra dieselmotorer, er særlig vigtige med hensyn til sundhedsskadelige virkninger. Partikler, der opstår ved den primære forbrænding, er særlig sundhedsskadelige på grund af deres sammensætning (tilstedeværelse af overgangsmetaller og reaktive organiske forbindelser) og deres meget lille størrelse. Forbrændingspartikler kan på grund af deres lille størrelse passere den menneskelige krops forsvarsmekanismer og trænge ind i blod og væv. De nederlandske myndigheder påpeger, at man ved epidemiologiske undersøgelser af store befolkningsgrupper ikke har været i stand til at fastsætte et koncentrationsniveau, under hvilket partikler i luften ikke har nogen indvirkning på dødelighed eller sygelighed.

| (29) | Selv om det i øjeblikket ikke er muligt i tilstrækkelig grad at fastsætte omfanget af partiklernes sundhedsskadelige effekter, er de nederlandske myndigheder af den opfattelse, at det af hensyn til beskyttelsen af den nederlandske befolknings sundhed og på grundlag af forsigtighedsprincippet er vigtigt at handle så hurtigt som muligt for i videst muligt omfang at reducere eksponeringen for trafikrelaterede sodpartikler. |
| --- | --- |

(29)

Selv om det i øjeblikket ikke er muligt i tilstrækkelig grad at fastsætte omfanget af partiklernes sundhedsskadelige effekter, er de nederlandske myndigheder af den opfattelse, at det af hensyn til beskyttelsen af den nederlandske befolknings sundhed og på grundlag af forsigtighedsprincippet er vigtigt at handle så hurtigt som muligt for i videst muligt omfang at reducere eksponeringen for trafikrelaterede sodpartikler.

| (30) | Ifølge de nederlandske myndigheder viser de seneste videnskabelige undersøgelser, at udsatte befolkningsgrupper har en større risiko for partikelrelaterede sundhedsskader. Disse grupper omfatter personer med en medfødt større modtagelighed over for partiklernes sundhedsskadelige virkninger (f.eks. personer, der er genetisk prædisponerede, meget små børn, ældre, personer med åndedrætslidelser og lungesygdomme), personer, der er blevet mere modtagelige på grund af miljømæssige eller sociale faktorer eller deres personlige adfærd, og personer, der er udsat for usædvanlig store mængder luftforurenende stoffer, fordi de bor i nærheden af en hovedvej eller tilbringer mange timer udendørs. Fordi en stor del af den nederlandske befolkning bor i bymæssig bebyggelse og i nærheden af meget trafikerede veje, gør de nederlandske myndigheder gældende, at befolkningen er udsat for en betydelig sundhedsrisiko på grund af partikelforureringen. |
| --- | --- |

(30)

Ifølge de nederlandske myndigheder viser de seneste videnskabelige undersøgelser, at udsatte befolkningsgrupper har en større risiko for partikelrelaterede sundhedsskader. Disse grupper omfatter personer med en medfødt større modtagelighed over for partiklernes sundhedsskadelige virkninger (f.eks. personer, der er genetisk prædisponerede, meget små børn, ældre, personer med åndedrætslidelser og lungesygdomme), personer, der er blevet mere modtagelige på grund af miljømæssige eller sociale faktorer eller deres personlige adfærd, og personer, der er udsat for usædvanlig store mængder luftforurenende stoffer, fordi de bor i nærheden af en hovedvej eller tilbringer mange timer udendørs. Fordi en stor del af den nederlandske befolkning bor i bymæssig bebyggelse og i nærheden af meget trafikerede veje, gør de nederlandske myndigheder gældende, at befolkningen er udsat for en betydelig sundhedsrisiko på grund af partikelforureringen.

| (31) | Kommissionen bemærker, at man allerede før direktiv 98/69/EF blev vedtaget i en vis udstrækning havde kendskab til partikelkoncentrationers miljø- og sundhedsskadelige virkninger. Man havde allerede en mistanke om, at mindre partikler havde en større sundhedsskadelig virkning end de lidt grovere partikler. Der forelå imidlertid ikke så mange undersøgelser om dette. Der er siden blevet gennemført en lang række nye epidemiologiske undersøgelser af forskellige aspekter vedrørende eksponering og partikelforureningens sundhedsskadelige effekter, hvor det især er blevet påpeget, at fine partikler udgør en større risiko end de større partikler (8). Disse nye undersøgelser førte til, at Verdenssundhedsorganisationen ajourførte sine europæiske luftkvalitetsretningslinjer (Air Quality Guidelines for Europe) i 2000, 2003 og 2004 (9). |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen bemærker, at man allerede før direktiv 98/69/EF blev vedtaget i en vis udstrækning havde kendskab til partikelkoncentrationers miljø- og sundhedsskadelige virkninger. Man havde allerede en mistanke om, at mindre partikler havde en større sundhedsskadelig virkning end de lidt grovere partikler. Der forelå imidlertid ikke så mange undersøgelser om dette. Der er siden blevet gennemført en lang række nye epidemiologiske undersøgelser af forskellige aspekter vedrørende eksponering og partikelforureningens sundhedsskadelige effekter, hvor det især er blevet påpeget, at fine partikler udgør en større risiko end de større partikler (8). Disse nye undersøgelser førte til, at Verdenssundhedsorganisationen ajourførte sine europæiske luftkvalitetsretningslinjer (Air Quality Guidelines for Europe) i 2000, 2003 og 2004 (9).

| (32) | Det må i lyset af ovenstående konstateres, at Nederlandene har fremlagt nyt videnskabeligt belæg vedrørende miljøbeskyttelse i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 95, stk. 5. Dette videnskabelige belæg forelå ikke, da direktiv 98/69/EF blev vedtaget. |
| --- | --- |

(32)

Det må i lyset af ovenstående konstateres, at Nederlandene har fremlagt nyt videnskabeligt belæg vedrørende miljøbeskyttelse i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 95, stk. 5. Dette videnskabelige belæg forelå ikke, da direktiv 98/69/EF blev vedtaget.

2.   Specifikke problemer i Nederlandene, som er opstået efter vedtagelsen af direktiv 98/68/EF

| (33) | De nederlandske myndigheder gør gældende, at Nederlandene står over for et specifikt problem, der er opstået efter vedtagelsen af direktiv 98/69/EF. De påpeger for det første, at Nederlandene i omkring halvandet år har haft vanskeligt ved at overholde direktiv 99/30/EF. De påpeger for det andet, at antallet af dieseldrevne køretøjer er steget i Nederlandene på grund af de stigende benzinpriser, det store udvalg af dieseldrevne bilmodeller og dieselmotorernes væsentligt forbedrede ydeevne og brændstofeffektivitet. Denne øgede andel af dieseldrevne køretøjer var ikke forventet, da direktiv 98/69/EF blev vedtaget. Andelen af dieseldrevne køretøjer er steget fra under 15 % i 1995 til pt. omkring 25 %. Alle disse faktorer har betydet, at man ikke havde kendskab til det fulde omfang af dette luftforureningsproblem før efter 1998. |
| --- | --- |

(33)

De nederlandske myndigheder gør gældende, at Nederlandene står over for et specifikt problem, der er opstået efter vedtagelsen af direktiv 98/69/EF. De påpeger for det første, at Nederlandene i omkring halvandet år har haft vanskeligt ved at overholde direktiv 99/30/EF. De påpeger for det andet, at antallet af dieseldrevne køretøjer er steget i Nederlandene på grund af de stigende benzinpriser, det store udvalg af dieseldrevne bilmodeller og dieselmotorernes væsentligt forbedrede ydeevne og brændstofeffektivitet. Denne øgede andel af dieseldrevne køretøjer var ikke forventet, da direktiv 98/69/EF blev vedtaget. Andelen af dieseldrevne køretøjer er steget fra under 15 % i 1995 til pt. omkring 25 %. Alle disse faktorer har betydet, at man ikke havde kendskab til det fulde omfang af dette luftforureningsproblem før efter 1998.

| (34) | Ifølge de nederlandske myndigheder er partikelemissionerne er stort problem i Nederlandene på grund af den høje befolkningstæthed og en mere koncentreret infrastruktur end i andre europæiske lande. De mener, at Nederlandene indtager en særlig plads i Europa som følge af deres intensive landudnyttelse med en høj koncentration af mennesker, kreaturer, trafik og industri. Efter deres opfattelse fører denne situation til høje emissionsværdier pr. kvadratkilometer. De nederlandske myndigheder gør desuden gældende, at Nederlandene er udsat for en betydelig forurening fra udlandet. Således opstår 45 % af partikelkoncentrationen i Nederlandene på grund af menneskelige aktiviteter, hvoraf to tredjedele kommer fra udlandet. I byområder er bidraget fra menneskeskabte kilder i Nederlandene på 30-45 %, hvoraf trafikken er en betydelig kilde. |
| --- | --- |

(34)

Ifølge de nederlandske myndigheder er partikelemissionerne er stort problem i Nederlandene på grund af den høje befolkningstæthed og en mere koncentreret infrastruktur end i andre europæiske lande. De mener, at Nederlandene indtager en særlig plads i Europa som følge af deres intensive landudnyttelse med en høj koncentration af mennesker, kreaturer, trafik og industri. Efter deres opfattelse fører denne situation til høje emissionsværdier pr. kvadratkilometer. De nederlandske myndigheder gør desuden gældende, at Nederlandene er udsat for en betydelig forurening fra udlandet. Således opstår 45 % af partikelkoncentrationen i Nederlandene på grund af menneskelige aktiviteter, hvoraf to tredjedele kommer fra udlandet. I byområder er bidraget fra menneskeskabte kilder i Nederlandene på 30-45 %, hvoraf trafikken er en betydelig kilde.

| (35) | De nederlandske myndigheder påpeger, at luftkvaliteten i mange områder af Nederlandene ikke er i overensstemmelse med de europæiske grænseværdier for partikelemission som fastsat i direktiv 99/30/EF. Selv om partikelemissionen i Nederlandene er faldet kraftigt mellem 1990 og 2003, er dette fald ifølge de nederlandske myndigheder på grund af den store trafikvolumen og den høje koncentration af mennesker og bygninger i Nederlandene ikke tilstrækkeligt til at bekæmpe partikelemissionernes sundhedsskadelige effekter og til at overholde de europæiske grænseværdier for luftkvalitet. |
| --- | --- |

(35)

De nederlandske myndigheder påpeger, at luftkvaliteten i mange områder af Nederlandene ikke er i overensstemmelse med de europæiske grænseværdier for partikelemission som fastsat i direktiv 99/30/EF. Selv om partikelemissionen i Nederlandene er faldet kraftigt mellem 1990 og 2003, er dette fald ifølge de nederlandske myndigheder på grund af den store trafikvolumen og den høje koncentration af mennesker og bygninger i Nederlandene ikke tilstrækkeligt til at bekæmpe partikelemissionernes sundhedsskadelige effekter og til at overholde de europæiske grænseværdier for luftkvalitet.

| (36) | Ifølge de nederlandske myndigheder stammer omkring en tredjedel af den samlede nationale partikelemission fra trafikken, en tredjedel fra industrien og omkring en fjerdedel fra landbruget. Partikler fra udstødningsgasser er blandt de mest skadelige af alle partikler. Trafikken udsætter mennesker for en betydelig eksponering, fordi emissionen finder sted tæt på bymæssig bebyggelse og i andre følsomme områder. |
| --- | --- |

(36)

Ifølge de nederlandske myndigheder stammer omkring en tredjedel af den samlede nationale partikelemission fra trafikken, en tredjedel fra industrien og omkring en fjerdedel fra landbruget. Partikler fra udstødningsgasser er blandt de mest skadelige af alle partikler. Trafikken udsætter mennesker for en betydelig eksponering, fordi emissionen finder sted tæt på bymæssig bebyggelse og i andre følsomme områder.

| (37) | I dokumenterne »miljøbalance 2005« (Milieubalans 2005) og »partikelemission under lup« (Fijn stof nader bekeken), som er vedlagt den nederlandske meddelelse, understreger de nederlanske myndigheder, at partikelkoncentrationerne i luften i et betydeligt omfang overstiger de europæiske normer for luftkvalitet i store områder af Nederlandene. De nederlandske myndigheder konstaterer, at de daglige grænseværdier for partikelemissioen fortsat vil blive overskredet i stor stil i 2010. Derimod vil der næsten ikke forekomme nogen overskridelse af den årlige gennemsnitlige standard for partikelemission. De nederlandske myndigheder bemærker, at der er blevet observeret overskridelser af de grænseværdier, der er fastsat i direktiv 99/30/EF, i næsten alle europæiske byer. Overskridelserne i Nederlandene, Belgien, det tyske Ruhr-distrikt og det industrialiserede område i norditalien finder sted i et større geografisk område end i de øvrige medlemsstater. |
| --- | --- |

(37)

I dokumenterne »miljøbalance 2005« (Milieubalans 2005) og »partikelemission under lup« (Fijn stof nader bekeken), som er vedlagt den nederlandske meddelelse, understreger de nederlanske myndigheder, at partikelkoncentrationerne i luften i et betydeligt omfang overstiger de europæiske normer for luftkvalitet i store områder af Nederlandene. De nederlandske myndigheder konstaterer, at de daglige grænseværdier for partikelemissioen fortsat vil blive overskredet i stor stil i 2010. Derimod vil der næsten ikke forekomme nogen overskridelse af den årlige gennemsnitlige standard for partikelemission. De nederlandske myndigheder bemærker, at der er blevet observeret overskridelser af de grænseværdier, der er fastsat i direktiv 99/30/EF, i næsten alle europæiske byer. Overskridelserne i Nederlandene, Belgien, det tyske Ruhr-distrikt og det industrialiserede område i norditalien finder sted i et større geografisk område end i de øvrige medlemsstater.

| (38) | De nederlandske myndigheder påpeger, at det ikke er muligt at udlede vidtrækkende konklusioner på grundlag af disse oplysninger, uden at tage højde for disse områders nøjagtige placering og størrelse i de forskellige lande. De nederlandske myndigheder påpeger ligeledes, at luftkvaliteten i Nederlandene bestemmes på meget detajleret vis ved hjælp af detaljerede modelopstillinger sammen med de foreskrevne målinger. Det er imidlertid kun et begrænset antal EU-medlemsstater, der også anvender modeller. De fleste lande foretager således kun målinger af luftkvaliteten. Visse forskelle kan muligvis også tilskrives de korrektionsfaktorer, der anvendes. F.eks. øger Nederlandene måleresultatet med en faktor på 1.33. Ifølge de nederlandske myndigheder følger en række lande Kommissionens retningslinjer og anvender en korrektionsfaktor på 1.3. De fleste lande anvender lavere korrektionsfaktorer eller slet ingen. Det er desuden heller ikke alle lande, der modelberegner luftkvaliteten helt ned på gadeniveau. Ifølge de nederlandske myndigheder undervurderer man antallet af problemområder i de lande, der ikke modelberegner luftkvaliteten på gadeniveau. |
| --- | --- |

(38)

De nederlandske myndigheder påpeger, at det ikke er muligt at udlede vidtrækkende konklusioner på grundlag af disse oplysninger, uden at tage højde for disse områders nøjagtige placering og størrelse i de forskellige lande. De nederlandske myndigheder påpeger ligeledes, at luftkvaliteten i Nederlandene bestemmes på meget detajleret vis ved hjælp af detaljerede modelopstillinger sammen med de foreskrevne målinger. Det er imidlertid kun et begrænset antal EU-medlemsstater, der også anvender modeller. De fleste lande foretager således kun målinger af luftkvaliteten. Visse forskelle kan muligvis også tilskrives de korrektionsfaktorer, der anvendes. F.eks. øger Nederlandene måleresultatet med en faktor på 1.33. Ifølge de nederlandske myndigheder følger en række lande Kommissionens retningslinjer og anvender en korrektionsfaktor på 1.3. De fleste lande anvender lavere korrektionsfaktorer eller slet ingen. Det er desuden heller ikke alle lande, der modelberegner luftkvaliteten helt ned på gadeniveau. Ifølge de nederlandske myndigheder undervurderer man antallet af problemområder i de lande, der ikke modelberegner luftkvaliteten på gadeniveau.

| (39) | Endelig henviser de nederlandske myndigheder til deres særlige retlige situation. Der blev med dekretet om luftkvalitet, der trådte i kraft i 2001, indført en række bestemmelser, der gør det muligt at stoppe eller ændre bygge- og udvidelsesplaner, hvis de antages at kunne have en skadelig virkning på luftkvaliteten. Efter indførelsen af disse bestemmelser er over 40 indsigelser mod landudviklingsplaner blevet indgivet til forskellige retlige myndigheder, herunder statsrådet, under henvisning til, at de er i strid med dekreket om luftkvalitet. I en tredjedel af disse sager har statsrådet annulleret planerne. |
| --- | --- |

(39)

Endelig henviser de nederlandske myndigheder til deres særlige retlige situation. Der blev med dekretet om luftkvalitet, der trådte i kraft i 2001, indført en række bestemmelser, der gør det muligt at stoppe eller ændre bygge- og udvidelsesplaner, hvis de antages at kunne have en skadelig virkning på luftkvaliteten. Efter indførelsen af disse bestemmelser er over 40 indsigelser mod landudviklingsplaner blevet indgivet til forskellige retlige myndigheder, herunder statsrådet, under henvisning til, at de er i strid med dekreket om luftkvalitet. I en tredjedel af disse sager har statsrådet annulleret planerne.

| (40) | Kommissionen konstaterer, at det procentvise bidrag af den grænseoverskridende partikelemission i Nederlandene er højt, men ikke højere end i andre Benelux-lande (10). Kommissionen bemærker ligeledes, at Nederlandene i modsætning til de øvrige medlemsstater er karakteriseret ved betydeligt højere partikelemissioner fra sejlads på de indre vandveje og maritim transport (11). Det skal ligeledes bemærkes, at den store havn i Rotterdam ikke er nogen større kilde til partikelemission, men at den har en betydelig indflydelse på aktiviteterne og transporten i og omkring Nederlandene (10). |
| --- | --- |

(40)

Kommissionen konstaterer, at det procentvise bidrag af den grænseoverskridende partikelemission i Nederlandene er højt, men ikke højere end i andre Benelux-lande (10). Kommissionen bemærker ligeledes, at Nederlandene i modsætning til de øvrige medlemsstater er karakteriseret ved betydeligt højere partikelemissioner fra sejlads på de indre vandveje og maritim transport (11). Det skal ligeledes bemærkes, at den store havn i Rotterdam ikke er nogen større kilde til partikelemission, men at den har en betydelig indflydelse på aktiviteterne og transporten i og omkring Nederlandene (10).

| (41) | Det fremgår af de årsberetninger, der udarbejdes i henhold til Rådets direktiv 96/62/EF, at Nederlandene i 2003 ikke havde nogen særlige problemer med høje overskridelser af grænseværdierne i forhold til andre medlemsstater (f.eks. Belgien, Østrig, Grækenland, Tjekkiet, Litauen, Slovenien og Slovakiet). Eftersom Nederlandene endnu ikke har indgivet de officielle tal for 2004, er det ikke muligt for 2004 at sammenligne luftkvalitetssituationen i Nederlandene med situationen i de øvrige medlemsstater. Kommissionen konstaterer desuden, at Nederlandenes agentur for miljøvurdering (NMP) for ganske nylig (marts 2006) offentliggjorde en revurdering af PM10-niveauerne under henvisning til, at PM10-niveauerne er 10-15 % lavere end tidligere antaget. Denne reduktion varierer geografisk i Nederlandene og har tendens til at være større i landområder end i byerne. Ifølge rapporten fra Nederlandenes agentur for miljøvurdering vil antallet af steder, hvor grænseværdierne for luftkvalitet overskrides, blive halveret i 2010 i forhold til 2005 og i 2015 i forhold til 2010. |
| --- | --- |

(41)

Det fremgår af de årsberetninger, der udarbejdes i henhold til Rådets direktiv 96/62/EF, at Nederlandene i 2003 ikke havde nogen særlige problemer med høje overskridelser af grænseværdierne i forhold til andre medlemsstater (f.eks. Belgien, Østrig, Grækenland, Tjekkiet, Litauen, Slovenien og Slovakiet). Eftersom Nederlandene endnu ikke har indgivet de officielle tal for 2004, er det ikke muligt for 2004 at sammenligne luftkvalitetssituationen i Nederlandene med situationen i de øvrige medlemsstater. Kommissionen konstaterer desuden, at Nederlandenes agentur for miljøvurdering (NMP) for ganske nylig (marts 2006) offentliggjorde en revurdering af PM10-niveauerne under henvisning til, at PM10-niveauerne er 10-15 % lavere end tidligere antaget. Denne reduktion varierer geografisk i Nederlandene og har tendens til at være større i landområder end i byerne. Ifølge rapporten fra Nederlandenes agentur for miljøvurdering vil antallet af steder, hvor grænseværdierne for luftkvalitet overskrides, blive halveret i 2010 i forhold til 2005 og i 2015 i forhold til 2010.

| (42) | Der forekommer på grundlag af årsrapporterne for 2003 samt de nye oplysninger fra den nederlandske regering og rapporten fra Nederlandenes agentur for miljøvurdering at herske betydelig tvivl om, hvorvidt der findes et specifikt problem i Nederlandene i forhold til de øvrige medlemsstater for så vidt angår overholdelsen af de grænseværdier, der er fastsat i luftkvalitetsdirektivet. F.eks. er den samlede partikelemission (PM10 og PM2,5) pr. kvadratkilometer i Nederlandene kun halv så stor som i Belgien (11). |
| --- | --- |

(42)

Der forekommer på grundlag af årsrapporterne for 2003 samt de nye oplysninger fra den nederlandske regering og rapporten fra Nederlandenes agentur for miljøvurdering at herske betydelig tvivl om, hvorvidt der findes et specifikt problem i Nederlandene i forhold til de øvrige medlemsstater for så vidt angår overholdelsen af de grænseværdier, der er fastsat i luftkvalitetsdirektivet. F.eks. er den samlede partikelemission (PM10 og PM2,5) pr. kvadratkilometer i Nederlandene kun halv så stor som i Belgien (11).

| (43) | Særligt er det tvivlsomt, om der foreligger et specifikt problem med hensyn til direktiv 98/69/EF. Som anført i betragtning 40 ovenfor er Nederlandene karakteriseret ved en betydelig højere gennemsnitlig partikelemission fra sejlads på de indre vandveje og maritim transport. Desuden er andelen af dieseldrevne køretøjer i Nederlandene betydelig lavere (25 % af alle nye biler, der sælges) end EU-gennemsnittet (omkring 50 % af alle nye biler, der sælges). Det er således spørgsmålet, om der er et specifikt problem med hensyn til partikelemissionen fra motorkøretøjer, der er omfattet af direktiv 98/69/EF. |
| --- | --- |

(43)

Særligt er det tvivlsomt, om der foreligger et specifikt problem med hensyn til direktiv 98/69/EF. Som anført i betragtning 40 ovenfor er Nederlandene karakteriseret ved en betydelig højere gennemsnitlig partikelemission fra sejlads på de indre vandveje og maritim transport. Desuden er andelen af dieseldrevne køretøjer i Nederlandene betydelig lavere (25 % af alle nye biler, der sælges) end EU-gennemsnittet (omkring 50 % af alle nye biler, der sælges). Det er således spørgsmålet, om der er et specifikt problem med hensyn til partikelemissionen fra motorkøretøjer, der er omfattet af direktiv 98/69/EF.

| (44) | Kommissionen er derfor af den opfattelse, at Nederlandene ikke har været i stand til at påvise, at der foreligger et specifikt problem med hensyn til direktiv 98/69/EF. |
| --- | --- |

(44)

Kommissionen er derfor af den opfattelse, at Nederlandene ikke har været i stand til at påvise, at der foreligger et specifikt problem med hensyn til direktiv 98/69/EF.

3.   Vurdering af betingelserne i EF-traktatens artikel 95, stk. 6

| (45) | Kommissionen skal i henhold til EF-traktatens artikel 95, stk. 6, konstatere, om de meddelte nationale bestemmelser er et middel til vilkårlig forskelsbehandling eller en skjult begrænsning af samhandelen mellem medlemsstaterne, og om de udgør en hindring for det indre markeds funktion. |
| --- | --- |

(45)

Kommissionen skal i henhold til EF-traktatens artikel 95, stk. 6, konstatere, om de meddelte nationale bestemmelser er et middel til vilkårlig forskelsbehandling eller en skjult begrænsning af samhandelen mellem medlemsstaterne, og om de udgør en hindring for det indre markeds funktion.

| (46) | Den sidste betingelse kan ikke fortolkes således, at den forbyder godkendelsen af en national foranstaltning, der kan antages at påvirke det indre markeds funktion. Det er faktisk således, at enhver national bestemmelse, der fraviger en harmoniseringsforanstaltning, som skal bidrage til det indre markeds gennemførelse og funktion, i substansen udgør en bestemmelse, som med sandsynlighed vil påvirke det indre marked. For at den procedure for undtagelser, der er omhandlet i EF-traktatens artikel 95, fortsat skal være hensigtsmæssig, finder Kommissionen, at begrebet hindring for det indre markeds funktion set i sammenhæng med artikel 95, stk. 6, skal forstås som en urimelig påvirkning set i forhold til det opstillede mål. |
| --- | --- |

(46)

Den sidste betingelse kan ikke fortolkes således, at den forbyder godkendelsen af en national foranstaltning, der kan antages at påvirke det indre markeds funktion. Det er faktisk således, at enhver national bestemmelse, der fraviger en harmoniseringsforanstaltning, som skal bidrage til det indre markeds gennemførelse og funktion, i substansen udgør en bestemmelse, som med sandsynlighed vil påvirke det indre marked. For at den procedure for undtagelser, der er omhandlet i EF-traktatens artikel 95, fortsat skal være hensigtsmæssig, finder Kommissionen, at begrebet hindring for det indre markeds funktion set i sammenhæng med artikel 95, stk. 6, skal forstås som en urimelig påvirkning set i forhold til det opstillede mål.

| (47) | De nederlandske myndigheder finder, at foranstaltningen er nødvendig for at forbedre miljøkvaliteten og således beskytte menneskers sundhed. De finder ligeledes, at dekretudkastet hverken er et middel til vilkårlig forskelsbehandling eller en skjult begrænsning af samhandelen mellem medlemsstater. De er desuden af den opfattelse, at foranstaltningen på grund af de risici, som emissionen af sodpartikler medfører for både miljø og mennesker, og under hensyntagen til de særlige eksponeringsforhold i tætbefolkede områder som i Nederlandene, må anses for at stå i forhold til det opstillede mål. Endvidere er alle bilmodeller med et betydeligt salg af dieselversionen ifølge de nederlandske myndigheder allerede tilgængelige med partikelfiltre eller vil inden længe være forsynet hermed. Den meddelte foranstaltning vil således ikke tvinge bilfabrikanterne til at foretage (radikale) ændringer i deres produktionsproces. |
| --- | --- |

(47)

De nederlandske myndigheder finder, at foranstaltningen er nødvendig for at forbedre miljøkvaliteten og således beskytte menneskers sundhed. De finder ligeledes, at dekretudkastet hverken er et middel til vilkårlig forskelsbehandling eller en skjult begrænsning af samhandelen mellem medlemsstater. De er desuden af den opfattelse, at foranstaltningen på grund af de risici, som emissionen af sodpartikler medfører for både miljø og mennesker, og under hensyntagen til de særlige eksponeringsforhold i tætbefolkede områder som i Nederlandene, må anses for at stå i forhold til det opstillede mål. Endvidere er alle bilmodeller med et betydeligt salg af dieselversionen ifølge de nederlandske myndigheder allerede tilgængelige med partikelfiltre eller vil inden længe være forsynet hermed. Den meddelte foranstaltning vil således ikke tvinge bilfabrikanterne til at foretage (radikale) ændringer i deres produktionsproces.

| (48) | Den franske og den italienske regering har inden for den fastsatte frist indgivet bemærkninger til den nederlandske meddelelse. De har begge understreget de negative virkninger, som den meddelte foranstaltning vil få for det indre marked for køretøjer på grund af en forvridning af markedet. De har påpeget den mulighed, at de nederlandske myndigheder gennem skattemæssige incitamenter tilskynder til, at bilerne på et tidligt tidspunkt opfylder grænseværdien for partikelemission på 5 mg/km, hvilket vil give mulighed for en tidlig gennemførelse af de kommende europæiske emissionsnormer uden at skabe hindringer for det indre marked for biler. |
| --- | --- |

(48)

Den franske og den italienske regering har inden for den fastsatte frist indgivet bemærkninger til den nederlandske meddelelse. De har begge understreget de negative virkninger, som den meddelte foranstaltning vil få for det indre marked for køretøjer på grund af en forvridning af markedet. De har påpeget den mulighed, at de nederlandske myndigheder gennem skattemæssige incitamenter tilskynder til, at bilerne på et tidligt tidspunkt opfylder grænseværdien for partikelemission på 5 mg/km, hvilket vil give mulighed for en tidlig gennemførelse af de kommende europæiske emissionsnormer uden at skabe hindringer for det indre marked for biler.

| (49) | Som nævnt ovenfor (jf. betragtning 46) skal begrebet »hindring for det indre markeds funktion set i sammenhæng med artikel 95, stk. 6,« forstås som en urimelig påvirkning set i forhold til det opstillede mål. Kommissionen vil derfor i forbindelse med sin vurdering af betingelserne i EF-traktatens artikel 95, stk. 6, se nærmere på, om de meddelte nationale foranstaltninger er rimelige. Denne vurdering kræver en bedømmelse af, om den meddelte foranstaltning overskrider grænserne for, hvad der er rimeligt og nødvendigt for at nå det opstillede mål med hensyn til miljø- og sundhedsbeskyttelse. Vurderingen foretages på grundlag af princippet om, at man, såfremt der findes flere forskellige passende foranstaltninger, skal vælge den mindst restriktive. |
| --- | --- |

(49)

Som nævnt ovenfor (jf. betragtning 46) skal begrebet »hindring for det indre markeds funktion set i sammenhæng med artikel 95, stk. 6,« forstås som en urimelig påvirkning set i forhold til det opstillede mål. Kommissionen vil derfor i forbindelse med sin vurdering af betingelserne i EF-traktatens artikel 95, stk. 6, se nærmere på, om de meddelte nationale foranstaltninger er rimelige. Denne vurdering kræver en bedømmelse af, om den meddelte foranstaltning overskrider grænserne for, hvad der er rimeligt og nødvendigt for at nå det opstillede mål med hensyn til miljø- og sundhedsbeskyttelse. Vurderingen foretages på grundlag af princippet om, at man, såfremt der findes flere forskellige passende foranstaltninger, skal vælge den mindst restriktive.

| (50) | Kommissionen ønsker indledningsvist at påpege, at den anerkender behovet for yderligere at forbedre køretøjers ydeevne med hensyn til emissionen af forurenende stoffer i luften. Dette er som allerede nævnt også grunden til, at den for nylig fremsatte Euro 5-forslaget. Ifølge forslaget vil grænseværdierne for nye dieseldrevne personbilers og lette erhvervskøretøjers partikelemission blive reduceret med 80 %. Kommissionen har i sit Euro 5-forslag forsøgt at finde en balance mellem behovet for yderligere forbedringer af miljøpræstationen og behovet for at give bilfabrikanterne den nødvendige tid til at udvikle køretøjer og planlægge produktionen. Dette hensyn kommer især frem i bestemmelserne om forordningens ikrafttrædelse. Ved at fremskynde anvendelsen af de grænseværdier for partikelemission, der er fastsat i Euro 5-forslaget, vil den foranstaltning, som de nederlandske myndigheder har meddelt, på dramatisk vis reducere den indførelsestid, der foreslås for gennemførelsen. Dette vil i høj grad påvirke bilfabrikanterne, eftersom de tvinges til at tilpasse deres produktion til kravene i den nederlandske lovgivning eller til at begrænse sortimentet på det nederlandske marked. Det skal i denne henseende bemærkes, at det i øjeblikket ikke er alle typer køretøjer i klasse M1 og N1, gruppe I, som findes med partikelfilter. De nederlandske myndigheder har informeret Kommissionen om, at adskillige typer dieseldrevne personbiler med dieselpartikelfilter allerede er tilgængelige og inden længe vil være tilgængelige på det nederlandske marked. Kommissionen bemærker imidlertid, at der på grundlag af de oplysninger, som Kommissionen er i besiddelse af (pr. december 2005), mindst er 240 forskellige typer personbiler ud af de ca. 710, som ikke er tilgængelige med partikelfilter på det nederlandske marked, og som derfor ville være udelukket fra markedet, hvis foranstaltningen blev vedtaget. Da det for visse modellers vedkommende er de større motorer, der er udstyret med partikelfilter, risikerer den nederlandske foranstaltning at udelukke de mindre, men mere brændstofeffektive motorer på disse modeller fra det nederlandske marked, hvilket er i strid med EU’s generelle politik med hensyn til nedbringelse af emissionen af CO2. |
| --- | --- |

(50)

Kommissionen ønsker indledningsvist at påpege, at den anerkender behovet for yderligere at forbedre køretøjers ydeevne med hensyn til emissionen af forurenende stoffer i luften. Dette er som allerede nævnt også grunden til, at den for nylig fremsatte Euro 5-forslaget. Ifølge forslaget vil grænseværdierne for nye dieseldrevne personbilers og lette erhvervskøretøjers partikelemission blive reduceret med 80 %. Kommissionen har i sit Euro 5-forslag forsøgt at finde en balance mellem behovet for yderligere forbedringer af miljøpræstationen og behovet for at give bilfabrikanterne den nødvendige tid til at udvikle køretøjer og planlægge produktionen. Dette hensyn kommer især frem i bestemmelserne om forordningens ikrafttrædelse. Ved at fremskynde anvendelsen af de grænseværdier for partikelemission, der er fastsat i Euro 5-forslaget, vil den foranstaltning, som de nederlandske myndigheder har meddelt, på dramatisk vis reducere den indførelsestid, der foreslås for gennemførelsen. Dette vil i høj grad påvirke bilfabrikanterne, eftersom de tvinges til at tilpasse deres produktion til kravene i den nederlandske lovgivning eller til at begrænse sortimentet på det nederlandske marked. Det skal i denne henseende bemærkes, at det i øjeblikket ikke er alle typer køretøjer i klasse M1 og N1, gruppe I, som findes med partikelfilter. De nederlandske myndigheder har informeret Kommissionen om, at adskillige typer dieseldrevne personbiler med dieselpartikelfilter allerede er tilgængelige og inden længe vil være tilgængelige på det nederlandske marked. Kommissionen bemærker imidlertid, at der på grundlag af de oplysninger, som Kommissionen er i besiddelse af (pr. december 2005), mindst er 240 forskellige typer personbiler ud af de ca. 710, som ikke er tilgængelige med partikelfilter på det nederlandske marked, og som derfor ville være udelukket fra markedet, hvis foranstaltningen blev vedtaget. Da det for visse modellers vedkommende er de større motorer, der er udstyret med partikelfilter, risikerer den nederlandske foranstaltning at udelukke de mindre, men mere brændstofeffektive motorer på disse modeller fra det nederlandske marked, hvilket er i strid med EU’s generelle politik med hensyn til nedbringelse af emissionen af CO2.

| (51) | De nederlandske myndigheder har meddelt Kommissionen, at den påtænkte foranstaltning er en del af en større lovpakke (finanslovpakken (prinsjedagpakket)), der har til formål at forbedre luftkvaliteten i Nederlandene. Denne lovpakke er baseret på trafikale foranstaltninger, eftersom partiklerne fra udstødningsgasser er blandt de mest skadelige. Således omfatter lovpakken bl.a. finansiel støtte til partikelfiltre på nye og gamle dieseldrevne køretøjer, incitamenter for en ren lokaltrafik, godstransport og søtransport samt incitamenter for renere brændstoffer. Man er ligeledes begyndt at forske i omkostningseffektiviteten ved en støtteordning for skrotning af gamle (dieseldrevne) biler. Desuden indeholder pakken andre generiske trafikforanstaltninger og foranstaltninger inden for industri og landbrug. Der vil ligeledes blive iværksat lokale foranstaltninger, der har indvirkning på den nationale infrastruktur, herunder en nedbringelse af fartgrænserne på visse strækninger. Endelig omfatter lovpakken en indsats på lokalt niveau, f.eks. via gennemførelsen af kommunale luftkvalitetsprogrammer, flere finansielle midler med henblik på at fremme en mindre forurenende lokaltransport i kommunerne og regionerne samt en foranstaltning, der bygger på princippet om tilbagebetaling af en betydelig del af ekstraomkostningerne ved lavforurenende teknologier, herunder partikelfiltre. Sideløbende hermed vil der blive givet støtte til de kommuner, der kun giver lavforurenende eller lydløse biler adgang til byerne eller den indre by. |
| --- | --- |

(51)

De nederlandske myndigheder har meddelt Kommissionen, at den påtænkte foranstaltning er en del af en større lovpakke (finanslovpakken (prinsjedagpakket)), der har til formål at forbedre luftkvaliteten i Nederlandene. Denne lovpakke er baseret på trafikale foranstaltninger, eftersom partiklerne fra udstødningsgasser er blandt de mest skadelige. Således omfatter lovpakken bl.a. finansiel støtte til partikelfiltre på nye og gamle dieseldrevne køretøjer, incitamenter for en ren lokaltrafik, godstransport og søtransport samt incitamenter for renere brændstoffer. Man er ligeledes begyndt at forske i omkostningseffektiviteten ved en støtteordning for skrotning af gamle (dieseldrevne) biler. Desuden indeholder pakken andre generiske trafikforanstaltninger og foranstaltninger inden for industri og landbrug. Der vil ligeledes blive iværksat lokale foranstaltninger, der har indvirkning på den nationale infrastruktur, herunder en nedbringelse af fartgrænserne på visse strækninger. Endelig omfatter lovpakken en indsats på lokalt niveau, f.eks. via gennemførelsen af kommunale luftkvalitetsprogrammer, flere finansielle midler med henblik på at fremme en mindre forurenende lokaltransport i kommunerne og regionerne samt en foranstaltning, der bygger på princippet om tilbagebetaling af en betydelig del af ekstraomkostningerne ved lavforurenende teknologier, herunder partikelfiltre. Sideløbende hermed vil der blive givet støtte til de kommuner, der kun giver lavforurenende eller lydløse biler adgang til byerne eller den indre by.

| (52) | De nederlandske myndigheder har fremlagt oplysninger, der giver et overblik over alle de foranstaltninger, som de ønsker at iværksætte, sammen med en vurdering af de hermed forbundne omkostninger og det hermed forbundne udbytte. Det skal bemærkes, at en række af de påtænkte foranstaltninger, der indgår i lovpakken, skal betragtes som »hårde« foranstaltninger, mens andre er »bløde« foranstaltninger. De hårde foranstaltninger er konkrete tiltag, der allerede er blevet specificeret, hvis finansiering allerede er på plads, og som hører under centralregereringens kompetence. De bløde foranstaltninger vil blive fastsat på et senere tidspunkt eller af andre organer (f.eks. EU), de retlige instrumenter og finansieringen er ofte ikke defineret, og de falder uden for centralregeringens kompetence. |
| --- | --- |

(52)

De nederlandske myndigheder har fremlagt oplysninger, der giver et overblik over alle de foranstaltninger, som de ønsker at iværksætte, sammen med en vurdering af de hermed forbundne omkostninger og det hermed forbundne udbytte. Det skal bemærkes, at en række af de påtænkte foranstaltninger, der indgår i lovpakken, skal betragtes som »hårde« foranstaltninger, mens andre er »bløde« foranstaltninger. De hårde foranstaltninger er konkrete tiltag, der allerede er blevet specificeret, hvis finansiering allerede er på plads, og som hører under centralregereringens kompetence. De bløde foranstaltninger vil blive fastsat på et senere tidspunkt eller af andre organer (f.eks. EU), de retlige instrumenter og finansieringen er ofte ikke defineret, og de falder uden for centralregeringens kompetence.

| (53) | For at kunne vurdere, om den meddelte foranstaltning står i forhold til de opstillede mål, finder Kommissionen, at det skal undersøges, om de nederlandske myndigheder har mulighed for at træffe alternative foranstaltninger, som giver samme gevinst i form af en nedbringelse af partikelemissionen (især de ultrafine partikler), men som samtidig er mindre skadelige for det indre marked. Første trin af denne undersøgelse omfatter en analyse af de mulige gevinster ved en gennemførelse af den meddelte foranstaltning. |
| --- | --- |

(53)

For at kunne vurdere, om den meddelte foranstaltning står i forhold til de opstillede mål, finder Kommissionen, at det skal undersøges, om de nederlandske myndigheder har mulighed for at træffe alternative foranstaltninger, som giver samme gevinst i form af en nedbringelse af partikelemissionen (især de ultrafine partikler), men som samtidig er mindre skadelige for det indre marked. Første trin af denne undersøgelse omfatter en analyse af de mulige gevinster ved en gennemførelse af den meddelte foranstaltning.

| (54) | Indførelsen af et krav om pr. 1. januar 2007 at montere partikelfiltre på dieseldrevne køretøjer i klasse M1 og N1, gruppe I, vil i henhold til de nederlandske myndigheder medføre en reduktion af partikelemissionen på ca. 0,4 til 0,5 kilotons (kt) i 2010, hvilket repræsenterer omkring 50 % af den samlede reduktion, der søges opnået med den nederlandske trafiklovpakke. Disse tal bygger på det forhold, at andelen af dieseldrevne køretøjer med partikelfilter på det tidspunkt, hvor meddelelsen blev indgivet, var på 10 % af alle biler, og på den antagelse, at Euro 5-forordningen tidligst vil gælde pr. 1. juli 2008 for nye typer køretøjer og pr. 1. januar 2010 for nye køretøjer. |
| --- | --- |

(54)

Indførelsen af et krav om pr. 1. januar 2007 at montere partikelfiltre på dieseldrevne køretøjer i klasse M1 og N1, gruppe I, vil i henhold til de nederlandske myndigheder medføre en reduktion af partikelemissionen på ca. 0,4 til 0,5 kilotons (kt) i 2010, hvilket repræsenterer omkring 50 % af den samlede reduktion, der søges opnået med den nederlandske trafiklovpakke. Disse tal bygger på det forhold, at andelen af dieseldrevne køretøjer med partikelfilter på det tidspunkt, hvor meddelelsen blev indgivet, var på 10 % af alle biler, og på den antagelse, at Euro 5-forordningen tidligst vil gælde pr. 1. juli 2008 for nye typer køretøjer og pr. 1. januar 2010 for nye køretøjer.

| (55) | Kommissionen anerkender, at de nederlandske myndigheder siden 1. juni 2005 har anvendt en skattemæssig incitamentordning med henblik på at forsyne nye dieseldrevne biler med partikelfiltre. Kommissionen bemærker, at de nederlandske myndigheder i dokumentet »Vurdering af åbningsdagslovpakken om luftkvalitet 2005« (Beoordeling van het prinsjesdagpakket — Aanpak Luchtkwaliteit 2005) foretager en vurdering af denne incitamentordnings virkninger. De antager således, at 70-90 % af alle nye dieseldrevne biler, solgt i Nederlandene, som et resultat af denne foranstaltning og under forudsætning af, at Euro 5-normen tidligst træder i kraft pr. 1. juli 2008 for nye typer køretøjer og pr. 1. januar 2010 for nye køretøjer, i 2008 vil være forsynet med partikelfilter. De tilsvarende tal for de forudgående år er 40-60 % for 2006 og 60-80 % for 2007. Kommissionen konkluderer derfor ud fra en sammenligning med et referencescenario, hvor der er etableret en incitamentordning for nye dieseldrevne køretøjer, og under hensyntagen til den almindelige udvikling i Europa vedrørende montering af partikelfiltre på dieseldrevne køretøjer, at de yderligere fordele ved at indføre de meddelte bestemmelser vil være betydelig lavere end den forventede reduktion i partikelemissionen på 0,4 til 0,5 kt i 2010. Kommissionen vurderer, at effekten vil være på omkring 0,05 kt (12). Det skal ligeledes bemærkes, at effekten af den eksisterende skattemæssige incitamentordning kan forbedres yderligere ved at kombinere denne foranstaltning med andre supplerende foranstaltninger, herunder selektive køreforbud i overensstemmelse med EU-lovgivningen i nærmere fastsatte områder for de dieseldrevne køretøjer, der ikke opfylder visse grænseværdier for partikelemission. Erfaringerne fra andre medlemsstater viser, at alene meddelelsen om sådanne selektive køreforbud er tilstrækkeligt til at påvirke beslutningen om bilkøb til fordel for dieseldrevne køretøjer med partikelfilter eller ikke-dieseldrevne køretøjer. |
| --- | --- |

(55)

Kommissionen anerkender, at de nederlandske myndigheder siden 1. juni 2005 har anvendt en skattemæssig incitamentordning med henblik på at forsyne nye dieseldrevne biler med partikelfiltre. Kommissionen bemærker, at de nederlandske myndigheder i dokumentet »Vurdering af åbningsdagslovpakken om luftkvalitet 2005« (Beoordeling van het prinsjesdagpakket — Aanpak Luchtkwaliteit 2005) foretager en vurdering af denne incitamentordnings virkninger. De antager således, at 70-90 % af alle nye dieseldrevne biler, solgt i Nederlandene, som et resultat af denne foranstaltning og under forudsætning af, at Euro 5-normen tidligst træder i kraft pr. 1. juli 2008 for nye typer køretøjer og pr. 1. januar 2010 for nye køretøjer, i 2008 vil være forsynet med partikelfilter. De tilsvarende tal for de forudgående år er 40-60 % for 2006 og 60-80 % for 2007. Kommissionen konkluderer derfor ud fra en sammenligning med et referencescenario, hvor der er etableret en incitamentordning for nye dieseldrevne køretøjer, og under hensyntagen til den almindelige udvikling i Europa vedrørende montering af partikelfiltre på dieseldrevne køretøjer, at de yderligere fordele ved at indføre de meddelte bestemmelser vil være betydelig lavere end den forventede reduktion i partikelemissionen på 0,4 til 0,5 kt i 2010. Kommissionen vurderer, at effekten vil være på omkring 0,05 kt (12). Det skal ligeledes bemærkes, at effekten af den eksisterende skattemæssige incitamentordning kan forbedres yderligere ved at kombinere denne foranstaltning med andre supplerende foranstaltninger, herunder selektive køreforbud i overensstemmelse med EU-lovgivningen i nærmere fastsatte områder for de dieseldrevne køretøjer, der ikke opfylder visse grænseværdier for partikelemission. Erfaringerne fra andre medlemsstater viser, at alene meddelelsen om sådanne selektive køreforbud er tilstrækkeligt til at påvirke beslutningen om bilkøb til fordel for dieseldrevne køretøjer med partikelfilter eller ikke-dieseldrevne køretøjer.

| (56) | Der findes ifølge de nederlandske myndigheder ingen andre nationale foranstaltninger, der har en mindre effekt på handelen, men som giver samme resultat som den meddelte foranstaltning. Kommissionen bemærker imidlertid, at det tydeligt fremgår af dokumentet »Vurdering af åbningsdagslovpakken om luftkvalitet 2005« (Beoordeling van het prinsjesdagpakket — Aanpak Luchtkwaliteit 2005), at der findes alternative og mere omkostningseffektive muligheder i stedet for de foranstaltninger, der er fastsat i lovpakken. De nederlandske myndigheder finder især, at den mest omkostningseffektive metode til at nedbringe koncentrationerne i Nederlandene, både regionalt og lokalt, ville være en supplerende afgiftspolitik for transportsektoren. Den samlede gevinst for samfundet som følge af denne metode vil opveje omkostningerne. De nederlandske myndigheder vurderer, at en variation af bilafgifterne og indførelsen af vejafgifter vil nedbringe emissionerne i 2010 omtrent lige så meget som de foranstaltninger, der foreslås inden for rammerne af lovpakken. Dette betyder, at man ved en sådan politik kan opnå en reduktion af partikelemissionen, der er mindst 4 til 10 gange større end ved den meddelte foranstaltning (12). |
| --- | --- |

(56)

Der findes ifølge de nederlandske myndigheder ingen andre nationale foranstaltninger, der har en mindre effekt på handelen, men som giver samme resultat som den meddelte foranstaltning. Kommissionen bemærker imidlertid, at det tydeligt fremgår af dokumentet »Vurdering af åbningsdagslovpakken om luftkvalitet 2005« (Beoordeling van het prinsjesdagpakket — Aanpak Luchtkwaliteit 2005), at der findes alternative og mere omkostningseffektive muligheder i stedet for de foranstaltninger, der er fastsat i lovpakken. De nederlandske myndigheder finder især, at den mest omkostningseffektive metode til at nedbringe koncentrationerne i Nederlandene, både regionalt og lokalt, ville være en supplerende afgiftspolitik for transportsektoren. Den samlede gevinst for samfundet som følge af denne metode vil opveje omkostningerne. De nederlandske myndigheder vurderer, at en variation af bilafgifterne og indførelsen af vejafgifter vil nedbringe emissionerne i 2010 omtrent lige så meget som de foranstaltninger, der foreslås inden for rammerne af lovpakken. Dette betyder, at man ved en sådan politik kan opnå en reduktion af partikelemissionen, der er mindst 4 til 10 gange større end ved den meddelte foranstaltning (12).

| (57) | De nederlandske myndigheder bemærker, at den kortfristede gevinst ved en tids- og zonebestemt vejafgiftsordning ikke adskiller sig ret meget fra gevinsten ved lovpakken. Imidlertid giver lovpakken lidt dårligere resultater med hensyn til effekten på luftkvaliteten i 2020. De konkluderer, at mens en tids- og zonebestemt vejafgiftsordning koster regeringen mere end foranstaltningerne i lovpakken, vil den generere betydelige velfærdsfordele (1-1,5 mia. EUR om året). Desuden vil andre sociale problemer som støjgener, dårlig trafiksikkerhed og trafikoverbelastning også blive reduceret som følge af en betalingsordning. De anerkender endelig, at foranstaltningerne, der foreslås inden for rammerne af lovpakken, udgør den næstbedste løsning i forhold til gennemførelsen af en supplerende afgiftspolitik for transportsektoren. |
| --- | --- |

(57)

De nederlandske myndigheder bemærker, at den kortfristede gevinst ved en tids- og zonebestemt vejafgiftsordning ikke adskiller sig ret meget fra gevinsten ved lovpakken. Imidlertid giver lovpakken lidt dårligere resultater med hensyn til effekten på luftkvaliteten i 2020. De konkluderer, at mens en tids- og zonebestemt vejafgiftsordning koster regeringen mere end foranstaltningerne i lovpakken, vil den generere betydelige velfærdsfordele (1-1,5 mia. EUR om året). Desuden vil andre sociale problemer som støjgener, dårlig trafiksikkerhed og trafikoverbelastning også blive reduceret som følge af en betalingsordning. De anerkender endelig, at foranstaltningerne, der foreslås inden for rammerne af lovpakken, udgør den næstbedste løsning i forhold til gennemførelsen af en supplerende afgiftspolitik for transportsektoren.

| (58) | Kommissionen bemærker på grundlag af oplysningerne fra de nederlandske myndigheder, at en vejafgiftspolitik for transportsektoren synes at være mere omkostningseffektiv end den meddelte foranstaltning, og at man med en sådan ordning vil kunne opnå en større gevinst i form af en nedbringelse af emissionen af ultrafine partikler, uden at der — i princippet — samtidig skabes hindringer for det indre markeds funktion. Man vil kunne forbedre effektiviteten af denne foranstaltning, hvis den kombineres med den eksisterende skattemæssige incitamentordning, og den kan endog som nævnt ovenfor yderligere forbedres, hvis de lokale myndigheder gennemfører andre supplerende foranstaltninger, herunder køreforbud for ældre og mere forurenende køretøjer. Kommissionen bemærker, at sidstnævnte type foranstaltninger på effektiv og omfattende vis er blevet iværksat af lokale myndigheder i andre medlemsstater, som har samme luftkvalitetsproblemer som i Nederlandene. |
| --- | --- |

(58)

Kommissionen bemærker på grundlag af oplysningerne fra de nederlandske myndigheder, at en vejafgiftspolitik for transportsektoren synes at være mere omkostningseffektiv end den meddelte foranstaltning, og at man med en sådan ordning vil kunne opnå en større gevinst i form af en nedbringelse af emissionen af ultrafine partikler, uden at der — i princippet — samtidig skabes hindringer for det indre markeds funktion. Man vil kunne forbedre effektiviteten af denne foranstaltning, hvis den kombineres med den eksisterende skattemæssige incitamentordning, og den kan endog som nævnt ovenfor yderligere forbedres, hvis de lokale myndigheder gennemfører andre supplerende foranstaltninger, herunder køreforbud for ældre og mere forurenende køretøjer. Kommissionen bemærker, at sidstnævnte type foranstaltninger på effektiv og omfattende vis er blevet iværksat af lokale myndigheder i andre medlemsstater, som har samme luftkvalitetsproblemer som i Nederlandene.

| (59) | Kommissionen finder desuden, at de nederlandske myndigheder også kunne overveje en skærpelse af nogle af de »hårde« foranstaltninger i lovpakken. F.eks. kan man ved at eftermontere partikelfiltre på dieseldrevne køretøjer opnå en større emissionsreduktion end vurderet af de nederlandske myndigheder, hvis der blev afsat et større budget til denne foranstaltning, og hvis der især blev monteret partikelfiltre i køretøjer med meget bykørsel (f.eks. taxaer). De nederlandske myndigheder vurderer omkostningerne ved at eftermontere dieselpartikelfiltre på skibe til at være lavere end ved andre eftermonteringsforanstaltninger (emissionsreduktionen vil koste omkring 10-60 EUR/kg (13), og de ville i henhold til de nederlandske myndigheders beregninger (dvs. 340 EUR/kg i bymiljø og 80 EUR/kg i landområder) være lavere end de sundhedsudgifter, der skyldes partikelkoncentrationer. Det skal i denne henseende bemærkes, at ifølge prognoser baseret på RAINS-modellerne vil omfanget af emissioner fra sejlads på de indre vandveje og maritim transport stige, mens den relative betydning af partikelemissioner fra lette erhvervskøretøjer vil falde i de kommende år. |
| --- | --- |

(59)

Kommissionen finder desuden, at de nederlandske myndigheder også kunne overveje en skærpelse af nogle af de »hårde« foranstaltninger i lovpakken. F.eks. kan man ved at eftermontere partikelfiltre på dieseldrevne køretøjer opnå en større emissionsreduktion end vurderet af de nederlandske myndigheder, hvis der blev afsat et større budget til denne foranstaltning, og hvis der især blev monteret partikelfiltre i køretøjer med meget bykørsel (f.eks. taxaer). De nederlandske myndigheder vurderer omkostningerne ved at eftermontere dieselpartikelfiltre på skibe til at være lavere end ved andre eftermonteringsforanstaltninger (emissionsreduktionen vil koste omkring 10-60 EUR/kg (13), og de ville i henhold til de nederlandske myndigheders beregninger (dvs. 340 EUR/kg i bymiljø og 80 EUR/kg i landområder) være lavere end de sundhedsudgifter, der skyldes partikelkoncentrationer. Det skal i denne henseende bemærkes, at ifølge prognoser baseret på RAINS-modellerne vil omfanget af emissioner fra sejlads på de indre vandveje og maritim transport stige, mens den relative betydning af partikelemissioner fra lette erhvervskøretøjer vil falde i de kommende år.

| (60) | De nederlandske myndigheder kunne ligeledes overveje en hurtigere gennemførelse af nogle af lovpakkens »bløde« foranstaltninger, som er omfattet af den nederlandske regerings kompetence. Det skal i denne forbindelse bemærkes, at den estimerede potentielle emissionsreduktion som følge af den samlede pakke af »bløde« foranstaltninger er større end som følge af de »hårde« foranstaltninger. F.eks. vurderer de nederlandske myndigheder, at man ved at indføre kombinerede luftvaskningssystemer inden for intensive husdyrbrug vil kunne opnå en reduktion af partikelemissionerne på 4,4 kt i 2010. Denne reduktion er betydelig højere end den forventede emissionsreduktion, der vil kunne opnås ved at gennemføre den meddelte foranstaltning (0,05 kt, jf. betragtning 55 ovenfor). Denne foranstaltning vil sandsynligvis have en større effekt i tyndt befolkede områder end i byerne. Det er på grund af den betydelige størrelse af den forventede reduktion af baggrundsemissionen og dens gavnlige virkning med hensyn til sundhedsbeskyttelse, sandsynligvis værd at overveje en hurtigere gennemførelse. |
| --- | --- |

(60)

De nederlandske myndigheder kunne ligeledes overveje en hurtigere gennemførelse af nogle af lovpakkens »bløde« foranstaltninger, som er omfattet af den nederlandske regerings kompetence. Det skal i denne forbindelse bemærkes, at den estimerede potentielle emissionsreduktion som følge af den samlede pakke af »bløde« foranstaltninger er større end som følge af de »hårde« foranstaltninger. F.eks. vurderer de nederlandske myndigheder, at man ved at indføre kombinerede luftvaskningssystemer inden for intensive husdyrbrug vil kunne opnå en reduktion af partikelemissionerne på 4,4 kt i 2010. Denne reduktion er betydelig højere end den forventede emissionsreduktion, der vil kunne opnås ved at gennemføre den meddelte foranstaltning (0,05 kt, jf. betragtning 55 ovenfor). Denne foranstaltning vil sandsynligvis have en større effekt i tyndt befolkede områder end i byerne. Det er på grund af den betydelige størrelse af den forventede reduktion af baggrundsemissionen og dens gavnlige virkning med hensyn til sundhedsbeskyttelse, sandsynligvis værd at overveje en hurtigere gennemførelse.

| (61) | Kommissionen finder, at det tydeligt fremgår af oplysningerne fra de nederlandske myndigheder, at de kan træffe mindre restriktive foranstaltninger end den meddelte foranstaltning for at nå de opstillede mål med hensyn til miljø- og sundhedsbeskyttelse. Mens den meddelte foranstaltning vil være i strid med ordningen for EF-typegodkendelse af køretøjer, vil de alternative foranstaltninger i princippet ikke udgøre en undtagelse fra de eksisterende harmoniseringsforanstaltninger på fællesskabsniveau. Det fremgår ikke klart af de dokumenter, som de nederlandske myndigheder har fremlagt, hvorfor man ikke har foreslået sådanne foranstaltninger, selv om de nederlandske myndigheder har gjort sig overvejelser omkring disse og til trods for, at man herved kunne opnå mindst samme emissionsreduktion som med den meddelte foranstaltning. Kommissionen vil i denne henseende gerne understrege, at medlemsstaterne er forpligtede til blandt de forskellige løsningsmodeller, der gør det muligt at nå de opstillede mål med hensyn til miljø- og sundhedsbeskyttelse, at vælge dem, der er mindst skadelige for det indre marked. |
| --- | --- |

(61)

Kommissionen finder, at det tydeligt fremgår af oplysningerne fra de nederlandske myndigheder, at de kan træffe mindre restriktive foranstaltninger end den meddelte foranstaltning for at nå de opstillede mål med hensyn til miljø- og sundhedsbeskyttelse. Mens den meddelte foranstaltning vil være i strid med ordningen for EF-typegodkendelse af køretøjer, vil de alternative foranstaltninger i princippet ikke udgøre en undtagelse fra de eksisterende harmoniseringsforanstaltninger på fællesskabsniveau. Det fremgår ikke klart af de dokumenter, som de nederlandske myndigheder har fremlagt, hvorfor man ikke har foreslået sådanne foranstaltninger, selv om de nederlandske myndigheder har gjort sig overvejelser omkring disse og til trods for, at man herved kunne opnå mindst samme emissionsreduktion som med den meddelte foranstaltning. Kommissionen vil i denne henseende gerne understrege, at medlemsstaterne er forpligtede til blandt de forskellige løsningsmodeller, der gør det muligt at nå de opstillede mål med hensyn til miljø- og sundhedsbeskyttelse, at vælge dem, der er mindst skadelige for det indre marked.

| (62) | Kommissionen mener derfor, at der findes belæg for, at den påtænkte nationale foranstaltning ikke er den mindst skadelige foranstaltning til at nå det opstillede mål med hensyn til miljø- og sundhedsbeskyttelse, og at den, når den er blevet vedtaget, vil udgøre en urimelig hindring for det indre markeds funktion. |
| --- | --- |

(62)

Kommissionen mener derfor, at der findes belæg for, at den påtænkte nationale foranstaltning ikke er den mindst skadelige foranstaltning til at nå det opstillede mål med hensyn til miljø- og sundhedsbeskyttelse, og at den, når den er blevet vedtaget, vil udgøre en urimelig hindring for det indre markeds funktion.

4.   International kontekst

| (63) | Kommissionen ønsker at fremsætte visse betragtninger om den påtænkte foranstaltnings internationale kontekst. Ved Rådets afgørelse 97/836/EF, af 27. november 1997 om Det Europæiske Fællesskabs tiltrædelse af overenskomsten under FN's Økonomiske Kommission for Europa om indførelse af ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter (»Overenskomst af 1958 som revideret«), (14) tiltrådte EU FN/ECE-regulativ nr. 83 (15) der blev vedtaget inden for rammerne af overenskomsten under FN's Økonomiske Kommission for Europa om indførelse af ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter (»Overenskomst af 1958 som revideret«). Dette regulativ indeholder samme emissionsgrænseværdier og har samme anvendelsesområde som direktiv 70/220/EØF, senest ændret ved direktiv 98/69/EF. Artikel 3 i 1958-overenskomsten lyder: »Hjulkøretøjer, udstyr og dele, som en kontraherende part har udstedt typegodkendelse for i henhold til artikel 2, og som er fremstillet enten på en kontraherende parts territorium, som anvender det pågældende regulativ, eller i et andet land, som er udpeget af den kontraherende part, der på behørig måde har godkendt de pågældende typer hjulkøretøjer, udstyr eller dele, anses for at være i overensstemmelse med lovgivningen i alle de kontraherende parter, der anvender det nævnte regulativ i form af typegodkendelser«. |
| --- | --- |

(63)

Kommissionen ønsker at fremsætte visse betragtninger om den påtænkte foranstaltnings internationale kontekst. Ved Rådets afgørelse 97/836/EF, af 27. november 1997 om Det Europæiske Fællesskabs tiltrædelse af overenskomsten under FN's Økonomiske Kommission for Europa om indførelse af ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter (»Overenskomst af 1958 som revideret«), (14) tiltrådte EU FN/ECE-regulativ nr. 83 (15) der blev vedtaget inden for rammerne af overenskomsten under FN's Økonomiske Kommission for Europa om indførelse af ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter (»Overenskomst af 1958 som revideret«). Dette regulativ indeholder samme emissionsgrænseværdier og har samme anvendelsesområde som direktiv 70/220/EØF, senest ændret ved direktiv 98/69/EF. Artikel 3 i 1958-overenskomsten lyder: »Hjulkøretøjer, udstyr og dele, som en kontraherende part har udstedt typegodkendelse for i henhold til artikel 2, og som er fremstillet enten på en kontraherende parts territorium, som anvender det pågældende regulativ, eller i et andet land, som er udpeget af den kontraherende part, der på behørig måde har godkendt de pågældende typer hjulkøretøjer, udstyr eller dele, anses for at være i overensstemmelse med lovgivningen i alle de kontraherende parter, der anvender det nævnte regulativ i form af typegodkendelser«.

| (64) | Den foranstaltning, som de nederlandske myndigheder har meddelt, indeholder ingen bestemmelser, som giver mulighed for at anvende køretøjer, for hvilke der er udstedt typegodkendelse i overensstemmelse med FN/ECE-regulativ nr. 83. Foranstaltningen vil således forhindre køretøjer fra andre kontraherende parterlande, der opfylder kravene i regulativ nr. 83, i at komme ind på det nederlandske marked. Hvis den vedtages, vil foranstaltningen derfor være i strid med overenskomsten af 1958. Ifølge Domstolens faste praksis skal fællesskabslovgivningen så vidt muligt fortolkes i overensstemmelse med Fællesskabets internationale forpligtelser. Kommissionen skal derfor sikre, at Fællesskabet opfylder sine forpligtelser i henhold til overenskomsten af 1958. Det medfører, at Nederlandene skal overholde FN/ECE-regulativ nr. 83. Hvis dette ikke sker, kan det underminere de øvrige kontraherende parters anerkendelse af EU-typegodkendelser, hvilket helt klart vil have uforholdsmæssig stor betydning for Fællesskabets bileksport til disse lande. |
| --- | --- |

(64)

Den foranstaltning, som de nederlandske myndigheder har meddelt, indeholder ingen bestemmelser, som giver mulighed for at anvende køretøjer, for hvilke der er udstedt typegodkendelse i overensstemmelse med FN/ECE-regulativ nr. 83. Foranstaltningen vil således forhindre køretøjer fra andre kontraherende parterlande, der opfylder kravene i regulativ nr. 83, i at komme ind på det nederlandske marked. Hvis den vedtages, vil foranstaltningen derfor være i strid med overenskomsten af 1958. Ifølge Domstolens faste praksis skal fællesskabslovgivningen så vidt muligt fortolkes i overensstemmelse med Fællesskabets internationale forpligtelser. Kommissionen skal derfor sikre, at Fællesskabet opfylder sine forpligtelser i henhold til overenskomsten af 1958. Det medfører, at Nederlandene skal overholde FN/ECE-regulativ nr. 83. Hvis dette ikke sker, kan det underminere de øvrige kontraherende parters anerkendelse af EU-typegodkendelser, hvilket helt klart vil have uforholdsmæssig stor betydning for Fællesskabets bileksport til disse lande.

IV.   KONKLUSION

| (65) | I lyset af de oplysninger, Kommissionen havde til rådighed til vurdering af de grunde, der er fremført til støtte for de meddelte nationale foranstaltninger, og i lyset af betragtningerne ovenfor, mener Kommissionen, at Kongeriget Nederlandenes anmodning af 2. november 2005 om indførelse af nationale bestemmelser som undtagelse fra direktiv 98/69/EF:






  — | opfylder de formelle betingelser for sagsbehandling, |
| --- | --- | --- |

(65)

I lyset af de oplysninger, Kommissionen havde til rådighed til vurdering af de grunde, der er fremført til støtte for de meddelte nationale foranstaltninger, og i lyset af betragtningerne ovenfor, mener Kommissionen, at Kongeriget Nederlandenes anmodning af 2. november 2005 om indførelse af nationale bestemmelser som undtagelse fra direktiv 98/69/EF:

—

opfylder de formelle betingelser for sagsbehandling,

| — | ikke opfylder betingelserne i EF-traktatens artikel 95, da Nederlandene ikke har fremlagt belæg for, at der foreligger et specifikt problem i forhold til direktiv 98/69/EF. Selv om det blev fastslået, at Nederlandene havde fremlagt belæg for, at der foreligger et specifikt problem i forhold til direktiv 98/69/EF, finder Kommissionen, at den meddelte foranstaltning ikke står i forhold til de opstillede mål. |
| --- | --- |

—

ikke opfylder betingelserne i EF-traktatens artikel 95, da Nederlandene ikke har fremlagt belæg for, at der foreligger et specifikt problem i forhold til direktiv 98/69/EF. Selv om det blev fastslået, at Nederlandene havde fremlagt belæg for, at der foreligger et specifikt problem i forhold til direktiv 98/69/EF, finder Kommissionen, at den meddelte foranstaltning ikke står i forhold til de opstillede mål.

| (66) | Kommissionen finder derfor, at de meddelte nationale bestemmelser ikke kan godkendes i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 95, stk. 6, — |
| --- | --- |

(66)

Kommissionen finder derfor, at de meddelte nationale bestemmelser ikke kan godkendes i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 95, stk. 6, —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

De nationale bestemmelser, der pålægger en obligatorisk grænseværdi for partikelemission på 5 mg/km for erhvervskøretøjer med en tilladt totalvægt på 1 305 kg (køretøjer i klasse N1, gruppe I) og personbiler (køretøjer i klasse M1), og som Kongeriget Nederlandene har meddelt i henhold til EF-traktatens artikel 95, stk. 5, forkastes.

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til Kongeriget Nederlandene.

Udfærdiget i Bruxelles, den 3. maj 2006.

På Kommissionens vegne

Günter VERHEUGEN

Næstformand

---

(1)  EFT L 350 af 28.12.1998, s. 1.

1

(2)  Rådets direktiv 70/156/EØF af 6. februar 1970 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om godkendelse af motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil, EFT L 42 af 23.2.1970, s. 1.

2

(3)  KOM(2005) 683 endelig.

3

(4)  EFT L 163 af 29.6.1999, s. 41.

4

(5)  EFT L 296 af 21.11.1996, s. 55.

5

(6)  EUT C 12 af 18.1.2006, s. 5.

6

(7)  TNO-rapport (06.OR.VM.013.1/IJR) »Evaluation of the Dutch request for derogation to Directive 98/69/EC« af 27.3.2006 (herefter benævnt »TNO-rapporten«).

7

(8)  Jf. rapporten »Health aspects of Air Pollution with Particulate Matter, Ozone and Nitrogen Dioxide« fra en arbejdsgruppe under WHO, 2003.

8

(9)  Metaanalyse af tidsserieundersøgelser og forbrugerundersøgelser vedrørende partikler (PM) og ozon (O3), Verdenssundhedsorganisationens regionalkontor for Europa, 2004.

9

3

(10)  Jf. TNO-rapporten, s. 5.

10

(11)  Jf. TNO-rapporten, s. 31.

11

(12)  Jf. TNO-rapporten, s. 38.

12

(13)  Jf. TNO-rapporten, s. 41.

13

(14)  EFT L 346 af 17.12.1997, s. 78.

14

(15)  FN/ECE-regulativ nr. 83 om ensartede bestemmelser om godkendelse af køretøjer med hensyn til emissionen af forurenende stoffer i overensstemmelse med brændstofkravene (»Uniform provisions concerning the approval of vehicles with regard to the emission of pollutants according to engine fuel requirements«).

15

---

| 30.5.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 142/26 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 142/26

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 11. maj 2006

om tildeling af importkvoter for kontrollerede stoffer i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2037/2000 for perioden 1. januar til 31. december 2006

(meddelt under nummer K(2006) 1819)

(Kun den engelske, den franske, den græske, den italienske, den ungarske, den nederlandske, den polske, den slovenske, den spanske og den tyske udgave er autentiske)

(2006/373/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2037/2000 af 29. juni 2002 om stoffer, der nedbryder ozonlaget (1), særlig artikel 7, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | De kvantitative begrænsninger for markedsføring i Fællesskabet af kontrollerede stoffer er fastsat i forordningens artikel 4 og bilag III. |
| --- | --- |

(1)

De kvantitative begrænsninger for markedsføring i Fællesskabet af kontrollerede stoffer er fastsat i forordningens artikel 4 og bilag III.

| (2) | Ifølge artikel 4, stk. 2, nr. i), litra d) er det for hver producent og importør forbudt at markedsføre methylbromid eller selv anvende methylbromid efter den 31. december 2004. Ifølge artikel 4, stk. 4, nr. i), litra b), gælder forbuddet ikke, hvis methylbromid anvendes til at opfylde den tilladte efterspørgsel til kritiske anvendelser hos brugere som omhandlet i artikel 3, stk. 2, nr. ii). Den mængde methylbromid, der er tilladt til kritiske anvendelser for perioden 1. januar til 31. december 2006, vil blive offentliggjort i en særskilt kommissionsbeslutning. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge artikel 4, stk. 2, nr. i), litra d) er det for hver producent og importør forbudt at markedsføre methylbromid eller selv anvende methylbromid efter den 31. december 2004. Ifølge artikel 4, stk. 4, nr. i), litra b), gælder forbuddet ikke, hvis methylbromid anvendes til at opfylde den tilladte efterspørgsel til kritiske anvendelser hos brugere som omhandlet i artikel 3, stk. 2, nr. ii). Den mængde methylbromid, der er tilladt til kritiske anvendelser for perioden 1. januar til 31. december 2006, vil blive offentliggjort i en særskilt kommissionsbeslutning.

| (3) | Ifølge artikel 4, stk. 2, nr. iii), gælder artikel 4, stk. 2, nr. i), litra d), ikke for methylbromid, der importeres eller produceres til karantæneformål og til desinfektion inden afsendelse. Mængden af methylbromid, som kan importeres eller produceres til disse formål i 2006, må ikke overstige den gennemsnitlige beregnede mængde, som den pågældende producent eller importør markedsførte eller selv anvendte til karantæneformål og til desinfektion inden afsendelse i 1996, 1997 og 1998. |
| --- | --- |

(3)

Ifølge artikel 4, stk. 2, nr. iii), gælder artikel 4, stk. 2, nr. i), litra d), ikke for methylbromid, der importeres eller produceres til karantæneformål og til desinfektion inden afsendelse. Mængden af methylbromid, som kan importeres eller produceres til disse formål i 2006, må ikke overstige den gennemsnitlige beregnede mængde, som den pågældende producent eller importør markedsførte eller selv anvendte til karantæneformål og til desinfektion inden afsendelse i 1996, 1997 og 1998.

| (4) | Med artikel 4, stk. 4, nr. i) tillades en undtagelse fra artikel 4, stk. 2, hvis methylbromid indføres med henblik på destruktion eller anvendelse som råvare. |
| --- | --- |

(4)

Med artikel 4, stk. 4, nr. i) tillades en undtagelse fra artikel 4, stk. 2, hvis methylbromid indføres med henblik på destruktion eller anvendelse som råvare.

| (5) | I artikel 4, stk. 3, nr. i), litra e), fastsættes det beregnede niveau for hydrochlorfluorcarboner, som producenter og importører må markedsføre eller selv anvende i perioden 1. januar til 31. december 2006. |
| --- | --- |

(5)

I artikel 4, stk. 3, nr. i), litra e), fastsættes det beregnede niveau for hydrochlorfluorcarboner, som producenter og importører må markedsføre eller selv anvende i perioden 1. januar til 31. december 2006.

| (6) | Kommissionen har offentliggjort en meddelelse til importører i Det Europæiske Fællesskab af kontrollerede ozonlagsnedbrydende stoffer (2) og har som følge heraf modtaget erklæringer om planlagt import i 2006. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen har offentliggjort en meddelelse til importører i Det Europæiske Fællesskab af kontrollerede ozonlagsnedbrydende stoffer (2) og har som følge heraf modtaget erklæringer om planlagt import i 2006.

| (7) | For hydrochlorfluorcarboner sker tildelingen af kvoter til producenter og importører efter bestemmelserne i Kommissionens beslutning 2005/103/EF af 5. februar 2005 om fastsættelse af en ordning for tildeling af kvoter til producenter og importører af hydrochlorfluorcarboner for perioden 2003 til 2009 i henhold til forordning (EF) nr. 2037/2000 (3). |
| --- | --- |

(7)

For hydrochlorfluorcarboner sker tildelingen af kvoter til producenter og importører efter bestemmelserne i Kommissionens beslutning 2005/103/EF af 5. februar 2005 om fastsættelse af en ordning for tildeling af kvoter til producenter og importører af hydrochlorfluorcarboner for perioden 2003 til 2009 i henhold til forordning (EF) nr. 2037/2000 (3).

| (8) | Med det formål at sikre, at berørte aktører og virksomheder fortsat til rette tid kan udnytte de tildelte importkvoter og dermed sikre kontinuiteten i deres aktiviteter, er det hensigtsmæssigt, at nærværende beslutning gælder fra den 1. januar 2006. |
| --- | --- |

(8)

Med det formål at sikre, at berørte aktører og virksomheder fortsat til rette tid kan udnytte de tildelte importkvoter og dermed sikre kontinuiteten i deres aktiviteter, er det hensigtsmæssigt, at nærværende beslutning gælder fra den 1. januar 2006.

| (9) | Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 18, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2037/2000 — |
| --- | --- |

(9)

Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 18, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2037/2000 —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

1.   Den mængde kontrollerede stoffer i gruppe I (chlorfluorcarbon 11, 12, 113, 114 og 115) og gruppe II (andre fuldt halogenerede chlorfluorcarboner), omfattet af forordning (EF) nr. 2037/2000, som kan frigives til fri omsætning i Det Europæiske Fællesskab i 2006 fra kilder uden for Fællesskabet, fastsættes til 6 140 000 ODP-kg.

2.   Den mængde kontrollerede stoffer i gruppe III (haloner), omfattet af forordning (EF) nr. 2037/2000, som kan frigives til fri omsætning i Det Europæiske Fællesskab i 2006 fra kilder uden for Fællesskabet, fastsættes til 9 211 000 ODP-kg.

3.   Den mængde kontrollerede stoffer i gruppe IV (tetrachlormethan), omfattet af forordning (EF) nr. 2037/2000, som kan frigives til fri omsætning i Det Europæiske Fællesskab i 2006 fra kilder uden for Fællesskabet, fastsættes til 12 099 230 ODP-kg.

4.   Den mængde kontrollerede stoffer i gruppe V (1,1,1-trichlorethan), omfattet af forordning (EF) nr. 2037/2000, som kan frigives til fri omsætning i Det Europæiske Fællesskab i 2006 fra kilder uden for Fællesskabet, fastsættes til 400 060 ODP-kg.

5.   Den mængde kontrollerede stoffer i gruppe VI (methylbromid), omfattet af forordning (EF) nr. 2037/2000, som kan frigives til fri omsætning i Det Europæiske Fællesskab i 2006 fra kilder uden for Fællesskabet til karantæneformål og til desinfektion inden afsendelse, fastsættes til 502 606 ODP-kg.

6.   Den mængde kontrollerede stoffer i gruppe VI (methylbromid), omfattet af forordning (EF) nr. 2037/2000, som kan frigives til fri omsætning i Det Europæiske Fællesskab i 2006 fra kilder uden for Fællesskabet til anvendelse som råvare og til destruktion, fastsættes til 1 503 720 ODP-kg.

7.   Den mængde kontrollerede stoffer i gruppe VIII (hydrochlorfluorcarboner), omfattet af forordning (EF) nr. 2037/2000, som kan frigives til fri omsætning i Det Europæiske Fællesskab i 2006 fra kilder uden for Fællesskabet, fastsættes til 3 078 519,812 ODP-kg.

8.   Den mængde kontrollerede stoffer i gruppe IX (bromchlormethan), omfattet af forordning (EF) nr. 2037/2000, som kan frigives til fri omsætning i Det Europæiske Fællesskab i 2006 fra kilder uden for Fællesskabet, fastsættes til 162 612 ODP-kg.

Artikel 2

1.   Importkvoter for chlorfluorcarbon 11, 12, 113, 114 og 115 og andre fuldt halogenerede chlorfluorcarboner i perioden 1. januar til 31. december 2006 tildeles de i bilag I anførte virksomheder til de der angivne formål.

2.   Importkvoter for haloner i perioden 1. januar til 31. december 2006 tildeles de i bilag II anførte virksomheder til de der angivne formål.

3.   Importkvoter for tetrachlormethan i perioden 1. januar til 31. december 2006 tildeles de i bilag III anførte virksomheder til de der angivne formål.

4.   Importkvoter for 1,1,1-trichlorethan i perioden 1. januar til 31. december 2006 tildeles de i bilag IV anførte virksomheder til de der angivne formål.

5.   Importkvoter for methylbromid i perioden 1. januar til 31. december 2006 tildeles de i bilag V anførte virksomheder til de der angivne formål.

6.   Importkvoter for hydrochlorfluorcarboner i perioden 1. januar til 31. december 2006 tildeles de i bilag VI anførte virksomheder til de der angivne formål.

7.   Importkvoter for bromchlormethan i perioden 1. januar til 31. december 2006 tildeles de i bilag VII anførte virksomheder til de der angivne formål.

8.   Importkvoterne for chlorfluorcarbon 11, 12, 113, 114 og 115, andre fuldt halogenerede chlorfluorcarboner, haloner, tetrachlormethan, 1,1,1-trichlorethan, methylbromid, hydrobromfluorcarboner, hydrochlorfluorcarboner og bromchlormethan i perioden 1. januar til 31. december 2006 er fastsat i bilag VIII.

Artikel 3

Denne beslutning finder anvendelse fra den 1. januar 2006, og den udløber den 31. december 2006.

Artikel 4

Denne beslutning er rettet til følgende virksomheder:

| | Agropest S.A. |
| --- | --- |
| 91-765 Łódź, |
| PL-Górnicza 12/14 |

Agropest S.A.

91-765 Łódź,

PL-Górnicza 12/14

| | Albemarle Chemicals |
| --- | --- |
| Étang de la Gaffette |
| Boulevard Maritime, BP 28 |
| F-13521 Port-de-Bouc |

Albemarle Chemicals

Étang de la Gaffette

Boulevard Maritime, BP 28

F-13521 Port-de-Bouc

| | Albemarle Chemicals |
| --- | --- |
| Parc Scientifique Einstein |
| Rue du Bosquet 9 |
| B-1348 Louvain-la-Neuve |

Albemarle Chemicals

Parc Scientifique Einstein

Rue du Bosquet 9

B-1348 Louvain-la-Neuve

| | Alcobre S.A. |
| --- | --- |
| C/Luis I, Nave 6-B |
| Polígono Industrial Vallecas |
| E-28031 Madrid |

Alcobre S.A.

C/Luis I, Nave 6-B

Polígono Industrial Vallecas

E-28031 Madrid

| | Άλφα Γεωργικά Εφόδια AE |
| --- | --- |
| Οδός Εθνικής Αντιστάσεως 73, |
| GR-152 31 Χαλάνδρι, Αθήνα |

Άλφα Γεωργικά Εφόδια AE

Οδός Εθνικής Αντιστάσεως 73,

GR-152 31 Χαλάνδρι, Αθήνα

| | Arkema S.A. |
| --- | --- |
| Cours Michelet — La Défense 10 |
| F-92091 Paris La Défense |

Arkema S.A.

Cours Michelet — La Défense 10

F-92091 Paris La Défense

| | Asahi Glass Europe B.V. |
| --- | --- |
| World Trade Center |
| Strawinskylaan 1525 |
| NL-1077 XX Amsterdam |
| Nederland |

Asahi Glass Europe B.V.

World Trade Center

Strawinskylaan 1525

NL-1077 XX Amsterdam

Nederland

| | Avantec S.A. |
| --- | --- |
| Bld Henri Cahn, BP 27 |
| F-94363 Bry-sur-Marne Cedex |

Avantec S.A.

Bld Henri Cahn, BP 27

F-94363 Bry-sur-Marne Cedex

| | BaySystems Iberia |
| --- | --- |
| C/ Pau Clarís 196 |
| E-08037 Barcelona |

BaySystems Iberia

C/ Pau Clarís 196

E-08037 Barcelona

| | Bromotirrena |
| --- | --- |
| Via Torino, 4 |
| I-04022 Fondi (LT) |

Bromotirrena

Via Torino, 4

I-04022 Fondi (LT)

| | Calorie S.A. |
| --- | --- |
| 503 Rue Hélène Boucher |
| Z.I. Buc — BP 33 |
| F-78534 Buc Cedex |

Calorie S.A.

503 Rue Hélène Boucher

Z.I. Buc — BP 33

F-78534 Buc Cedex

| | Caraïbes Froid SARL |
| --- | --- |
| BP 6033 |
| Ste Thérèse, Route du Lamentin |
| F-97219 Fort-de-France, Martinique |

Caraïbes Froid SARL

BP 6033

Ste Thérèse, Route du Lamentin

F-97219 Fort-de-France, Martinique

| | Cleanaway Ltd |
| --- | --- |
| Airborne Close, Leigh-on-Sea |
| Essex SS9 4EL |
| United Kingdom |

Cleanaway Ltd

Airborne Close, Leigh-on-Sea

Essex SS9 4EL

United Kingdom

| | Dow Deutschland |
| --- | --- |
| Buetzflethersand |
| D-21683 Stade |

Dow Deutschland

Buetzflethersand

D-21683 Stade

| | DuPont de Nemours (Nederland) B.V. |
| --- | --- |
| Baanhoekweg 22 |
| 3313 LA Dordrecht |
| Nederland |

DuPont de Nemours (Nederland) B.V.

Baanhoekweg 22

3313 LA Dordrecht

Nederland

| | Dyneon GmbH |
| --- | --- |
| D-84504 Burgkirchen |

Dyneon GmbH

D-84504 Burgkirchen

| | Empor d.o.o. |
| --- | --- |
| Leskoškova 9a |
| SI-1000 Ljubljana, Slovenia |

Empor d.o.o.

Leskoškova 9a

SI-1000 Ljubljana, Slovenia

| | Etis d.o.o. |
| --- | --- |
| Trzaska 333 |
| SI-1000 Ljubljana, Slovenia |

Etis d.o.o.

Trzaska 333

SI-1000 Ljubljana, Slovenia

| | Eurobrom B. V. |
| --- | --- |
| Postbus 158 |
| 2280 AD Rijswijk |
| Nederland |

Eurobrom B. V.

Postbus 158

2280 AD Rijswijk

Nederland

| | Fenner-Dunlop b.v. |
| --- | --- |
| Oliemolenstraat 2 |
| Drachten |
| Nederland |

Fenner-Dunlop b.v.

Oliemolenstraat 2

Drachten

Nederland

| | Fujifilm Electronic Materials Europe |
| --- | --- |
| Keetberglaan 1A |
| Haven 1061 |
| B-2070 Zwijndrecht |

Fujifilm Electronic Materials Europe

Keetberglaan 1A

Haven 1061

B-2070 Zwijndrecht

| | G.A.L Cycle-Air Ltd |
| --- | --- |
| Οδός Σινώπης 3, Στρόβολος |
| PO Box 28385, Λευκωσία |
| Κύπρος |

G.A.L Cycle-Air Ltd

Οδός Σινώπης 3, Στρόβολος

PO Box 28385, Λευκωσία

Κύπρος

| | Galco S.A. |
| --- | --- |
| Avenue Carton de Wiart 79 |
| B-1090 Brussels |

Galco S.A.

Avenue Carton de Wiart 79

B-1090 Brussels

| | Galex S.A. |
| --- | --- |
| BP 128 |
| F-13321 Marseille Cedex 16 |

Galex S.A.

BP 128

F-13321 Marseille Cedex 16

| | Great Lakes Chemical (Europe) Ltd |
| --- | --- |
| Halebank, Widnes |
| Cheshire WA8 8NS |
| United Kingdom |

Great Lakes Chemical (Europe) Ltd

Halebank, Widnes

Cheshire WA8 8NS

United Kingdom

| | Harp International Ltd |
| --- | --- |
| Gellihirion Industrial Estate |
| Rhondda Cynon Taff |
| Pontypridd CF37 5SX |
| United Kingdom |

Harp International Ltd

Gellihirion Industrial Estate

Rhondda Cynon Taff

Pontypridd CF37 5SX

United Kingdom

| | Honeywell Fluorine Products Europe B.V. |
| --- | --- |
| Kempenweg 90 |
| Postbus 264 |
| 6000 AG Weert |
| Nederland |

Honeywell Fluorine Products Europe B.V.

Kempenweg 90

Postbus 264

6000 AG Weert

Nederland

| | Ineos Fluor Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 13, The Heath |
| Runcorn, Cheshire WA7 4QF |
| United Kingdom |

Ineos Fluor Ltd

PO Box 13, The Heath

Runcorn, Cheshire WA7 4QF

United Kingdom

| | Laboratorios Miret SA (LAMIRSA) |
| --- | --- |
| Geminis 4, Pol. Ind. Can Parellada |
| E-08228 Les Fonts de Terrassa, Barcelona |

Laboratorios Miret SA (LAMIRSA)

Geminis 4, Pol. Ind. Can Parellada

E-08228 Les Fonts de Terrassa, Barcelona

| | Matero |
| --- | --- |
| PO Box 51744 |
| 3508 Λεμεσός |
| Κύπρος |

Matero

PO Box 51744

3508 Λεμεσός

Κύπρος

| | Mebrom NV |
| --- | --- |
| Assenedestraat 4 |
| B-9940 Rieme Ertvelde |

Mebrom NV

Assenedestraat 4

B-9940 Rieme Ertvelde

| | Βιομηχανία Φωσφορικών Λιπασμάτων Α.Ε. |
| --- | --- |
| Εργοστάσιο Θεσσαλονίκης, Ταχ. Θυρίδα 10183 |
| GR-54110 Θεσσαλονίκη |

Βιομηχανία Φωσφορικών Λιπασμάτων Α.Ε.

Εργοστάσιο Θεσσαλονίκης, Ταχ. Θυρίδα 10183

GR-54110 Θεσσαλονίκη

| | Poz Pliszka (PL) |
| --- | --- |
| 45, Szczecińska St., |
| PL-80-392 Gdańsk, Poland |

Poz Pliszka (PL)

45, Szczecińska St.,

PL-80-392 Gdańsk, Poland

| | P.U.P.H. SOLFUM Sp. z o.o |
| --- | --- |
| ul. Wojska Polskiego 83 |
| PL-91-755 Łódź |

P.U.P.H. SOLFUM Sp. z o.o

ul. Wojska Polskiego 83

PL-91-755 Łódź

| | Refrigerant Products Ltd |
| --- | --- |
| N9 Central Park Estate |
| Westinghouse Road |
| Trafford Park |
| Manchester M17 1PG |
| United Kingdom |

Refrigerant Products Ltd

N9 Central Park Estate

Westinghouse Road

Trafford Park

Manchester M17 1PG

United Kingdom

| | Rhodia Organique Fine Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 46 |
| St Andrews Road, Avonmouth |
| Bristol BS11 9YF |
| United Kingdom |

Rhodia Organique Fine Ltd

PO Box 46

St Andrews Road, Avonmouth

Bristol BS11 9YF

United Kingdom

| | Sigma Aldrich Logistik GmbH |
| --- | --- |
| Kappelweg 1 |
| D-91625 Schnelldorf |

Sigma Aldrich Logistik GmbH

Kappelweg 1

D-91625 Schnelldorf

| | Sigma Aldrich Chimie SARL |
| --- | --- |
| 80, rue de Luzais |
| L'isle d'Abeau Chesnes, |
| F-38297 St Quentin Fallavier |

Sigma Aldrich Chimie SARL

80, rue de Luzais

L'isle d'Abeau Chesnes,

F-38297 St Quentin Fallavier

| | Sigma Aldrich Company Ltd |
| --- | --- |
| The Old Brickyard |
| New Road |
| Gillingham SP8 4XT |
| United Kingdom |

Sigma Aldrich Company Ltd

The Old Brickyard

New Road

Gillingham SP8 4XT

United Kingdom

| | SJB Chemical Products B.V. |
| --- | --- |
| Wellerondom 11 |
| 3230 AG Brielle |
| Nederland |

SJB Chemical Products B.V.

Wellerondom 11

3230 AG Brielle

Nederland

| | Solquimia Iberia, S.L. |
| --- | --- |
| C/Duque de Alba No 3, 1o, |
| E-28012 Madrid |

Solquimia Iberia, S.L.

C/Duque de Alba No 3, 1o,

E-28012 Madrid

| | Solvay Organics GmbH |
| --- | --- |
| Hans-Böckler-Allee 20 |
| D-30173 Hannover |

Solvay Organics GmbH

Hans-Böckler-Allee 20

D-30173 Hannover

| | Solvay Solexis SpA |
| --- | --- |
| Viale Lombardia 20 |
| I-20021 Bollate (MI) |

Solvay Solexis SpA

Viale Lombardia 20

I-20021 Bollate (MI)

| | Syngenta Crop Protection |
| --- | --- |
| Surrey Research Park |
| 30 Priestly Road, Guildford Surrey |
| GU2 7YH United Kingdom |

Syngenta Crop Protection

Surrey Research Park

30 Priestly Road, Guildford Surrey

GU2 7YH United Kingdom

| | Synthesia Española s.a |
| --- | --- |
| Conde Borrell, 62 |
| E-08015 Barcelona |

Synthesia Española s.a

Conde Borrell, 62

E-08015 Barcelona

| | Tazzetti Fluids S.r.l. |
| --- | --- |
| Ms Micaela Brero |
| Corso Europa n. 600/a |
| Volpiano (TO) |

Tazzetti Fluids S.r.l.

Ms Micaela Brero

Corso Europa n. 600/a

Volpiano (TO)

| | Unitor ASA |
| --- | --- |
| Willembarendzstraat, 50 |
| 3165 AB Rotterdam/Albrandswaard |
| Nederland |

Unitor ASA

Willembarendzstraat, 50

3165 AB Rotterdam/Albrandswaard

Nederland

| | Wigmors |
| --- | --- |
| ul. Irysowa 5 |
| 51-117 Wrocław |
| Poland |

Wigmors

ul. Irysowa 5

51-117 Wrocław

Poland

| | Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. |
| --- | --- |
| 6000 Kecskemét |
| Tatár sor 18. |
| Hungary |

Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft.

6000 Kecskemét

Tatár sor 18.

Hungary

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. maj 2006.

På Kommissionens vegne

Stavros DIMAS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 244 af 29.9.2000, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2077/2004 (EUT L 359 af 4.12.2004, s. 28).

1

(2)  EUT C 168 af 8.7.2005, s. 33.

2

(3)  EUT L 33 af 5.2.2005, s. 65.

3

---

BILAG I

GRUPPE I og II

Importkvoter for chlorfluorcarbon 11, 12, 113, 114 og 115 og andre fuldt halogenerede chlorfluorcarboner tildelt importører i henhold til forordning (EF) nr. 2037/2000 til anvendelse som råvare og til destruktion i perioden 1. januar til 31. december 2006.

Virksomheder

| | Cleanaway Ltd (UK) |
| --- | --- |

Cleanaway Ltd (UK)

| | Honeywell Fluorine Products Europe (NL) |
| --- | --- |

Honeywell Fluorine Products Europe (NL)

| | Solvay Organics GmbH (DE) |
| --- | --- |

Solvay Organics GmbH (DE)

| | Solvay Solexis SpA (IT) |
| --- | --- |

Solvay Solexis SpA (IT)

| | Syngenta Crop Protection (UK) |
| --- | --- |

Syngenta Crop Protection (UK)

| | Tazzetti Fluids S.r.l. (IT) |
| --- | --- |

Tazzetti Fluids S.r.l. (IT)

| | Unitor ASA (NL) |
| --- | --- |

Unitor ASA (NL)

---

BILAG II

GRUPPE III

Importkvoter for haloner tildelt importører i henhold til forordning (EF) nr. 2037/2000 til kritiske anvendelser og til destruktion i perioden 1. januar til 31. december 2006.

Virksomheder

| | Cleanaway Ltd (UK) |
| --- | --- |

Cleanaway Ltd (UK)

| | Poz Pliszka (PL) |
| --- | --- |

Poz Pliszka (PL)

| | Unitor SAS (NL) |
| --- | --- |

Unitor SAS (NL)

---

BILAG III

GRUPPE IV

Importkvoter for tetrachlormethan tildelt importører i henhold til forordning (EF) nr. 2037/2000 til anvendelse som råvare og til destruktion i perioden 1. januar til 31. december 2006.

Virksomheder

| | Dow Deutschland (DE) |
| --- | --- |

Dow Deutschland (DE)

| | Fenner-Dunlop b.v. (NL) |
| --- | --- |

Fenner-Dunlop b.v. (NL)

| | Phosphoric Fertilisers Industry (EL) |
| --- | --- |

Phosphoric Fertilisers Industry (EL)

---

BILAG IV

GRUPPE V

Importkvoter for 1,1,1-trichlorethan tildelt importører i henhold til forordning (EF) nr. 2037/2000 til anvendelse som råvare og til destruktion i perioden 1. januar til 31. december 2006.

Virksomheder

| | Fujifilm Electronic Materials Europe (BE) |
| --- | --- |

Fujifilm Electronic Materials Europe (BE)

| | Arkema SA (FR) |
| --- | --- |

Arkema SA (FR)

---

BILAG V

GRUPPE VI

Importkvoter for methylbromid tildelt importører i henhold til forordning (EF) nr. 2037/2000 til karantæneformål og til desinfektion inden afsendelse, til anvendelse som råvare og til destruktion i perioden 1. januar til 31. december 2006.

Virksomheder

| | Agropest (PL) |
| --- | --- |

Agropest (PL)

| | Albemarle Chemicals (FR) |
| --- | --- |

Albemarle Chemicals (FR)

| | Albemarle Europe (BE) |
| --- | --- |

Albemarle Europe (BE)

| | Alfa Agricultural Supplies (EL) |
| --- | --- |

Alfa Agricultural Supplies (EL)

| | Bromotirrena (IT) |
| --- | --- |

Bromotirrena (IT)

| | Cleanaway Ltd (UK) |
| --- | --- |

Cleanaway Ltd (UK)

| | Eurobrom B.V. (NL) |
| --- | --- |

Eurobrom B.V. (NL)

| | Great Lakes Chemicals (UK) |
| --- | --- |

Great Lakes Chemicals (UK)

| | Mebrom N.V. (BE) |
| --- | --- |

Mebrom N.V. (BE)

| | PUPH Solfum (PL) |
| --- | --- |

PUPH Solfum (PL)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

| | Zephyr Kereskedelmi (HU) |
| --- | --- |

Zephyr Kereskedelmi (HU)

---

BILAG VI

GRUPPE VIII

Importkvoter for hydrochlorfluorcarboner tildelt producenter og importører i henhold til forordning (EF) nr. 2037/2000 og i overensstemmelse med bestemmelserne i Kommissionens beslutning 2005/103/EF til anvendelse som råvare, proceshjælpestof, til regenerering, til destruktion og andre formål, der er tilladt i henhold til artikel 5 i forordning (EF) nr. 2037/2000, i perioden 1. januar til 31. december 2006.

Producenter

| | Arkema SA (FR) |
| --- | --- |

Arkema SA (FR)

| | DuPont de Nemours (NL) |
| --- | --- |

DuPont de Nemours (NL)

| | Honeywell Fluorine Products (NL) |
| --- | --- |

Honeywell Fluorine Products (NL)

| | Ineos Fluor Ltd (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor Ltd (UK)

| | Rhodia Organique (UK) |
| --- | --- |

Rhodia Organique (UK)

| | Solvay Organics GmbH (DE) |
| --- | --- |

Solvay Organics GmbH (DE)

| | Solvay Solexis SpA (IT) |
| --- | --- |

Solvay Solexis SpA (IT)

Importører

| | Alcobre (ES) |
| --- | --- |

Alcobre (ES)

| | Asahi Glass (NL) |
| --- | --- |

Asahi Glass (NL)

| | Avantec S.A. (FR) |
| --- | --- |

Avantec S.A. (FR)

| | BaySystems Iberia (ES) |
| --- | --- |

BaySystems Iberia (ES)

| | Calorie S.A. (FR) |
| --- | --- |

Calorie S.A. (FR)

| | Caraïbes Froid SARL (FR) |
| --- | --- |

Caraïbes Froid SARL (FR)

| | Dyneon (DE) |
| --- | --- |

Dyneon (DE)

| | Etis d.o.o. (SI) |
| --- | --- |

Etis d.o.o. (SI)

| | Empor d.o.o. (SI) |
| --- | --- |

Empor d.o.o. (SI)

| | Galco S.A. (BE) |
| --- | --- |

Galco S.A. (BE)

| | Galex S.A. (FR) |
| --- | --- |

Galex S.A. (FR)

| | G.AL. Cycle Air Ltd (CY) |
| --- | --- |

G.AL. Cycle Air Ltd (CY)

| | HARP International (UK) |
| --- | --- |

HARP International (UK)

| | Matero (CY) |
| --- | --- |

Matero (CY)

| | Mebrom (BE) |
| --- | --- |

Mebrom (BE)

| | Refrigerant Products (UK) |
| --- | --- |

Refrigerant Products (UK)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | SJB Chemical Products (NL) |
| --- | --- |

SJB Chemical Products (NL)

| | Solquimia Iberia, SL (ES) |
| --- | --- |

Solquimia Iberia, SL (ES)

| | Synthesia Espanola (ES) |
| --- | --- |

Synthesia Espanola (ES)

| | Unitor ASA (NL) |
| --- | --- |

Unitor ASA (NL)

| | Tazzetti Fluids S.r.l (IT) |
| --- | --- |

Tazzetti Fluids S.r.l (IT)

| | Wigmors (PL) |
| --- | --- |

Wigmors (PL)

---

BILAG VII

GRUPPE IX

Importkvoter for bromchlormethan tildelt importører i henhold til forordning (EF) nr. 2037/2000 til anvendelse som råvare i perioden 1. januar til 31. december 2006.

Virksomheder

| | Albemarle Europe (BE) |
| --- | --- |

Albemarle Europe (BE)

| | Eurobrom B.V. (NL) |
| --- | --- |

Eurobrom B.V. (NL)

| | Laboratorios Miret S.A. (LAMIRSA) (ES) |
| --- | --- |

Laboratorios Miret S.A. (LAMIRSA) (ES)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

---

BILAG VIII

(Dette bilag offentliggøres ikke, da det indeholder fortrolige kommercielle oplysninger.)

---

| 30.5.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 142/34 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 142/34

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 22. maj 2006

om ændring af beslutning 2004/370/EF om godkendelse af metoder til klassificering af svinekroppe i Det Forenede Kongerige

(meddelt under nummer K(2006) 1988)

(Kun den engelske udgave er autentisk)

(2006/374/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 3220/84 af 13. november 1984 om fastsættelse af Fællesskabets handelsklasseskema for svinekroppe (1), særlig artikel 5, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved artikel 2, stk. 1 og 2, i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2967/85 af 24. oktober 1985 om fastsættelse af gennemførelsesbestemmelser til Fællesskabets handelsklasseskema for svinekroppe (2) fastsættes det, hvordan den afkølede svinekrops vægt beregnes ud fra den varme vægt. |
| --- | --- |

(1)

Ved artikel 2, stk. 1 og 2, i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2967/85 af 24. oktober 1985 om fastsættelse af gennemførelsesbestemmelser til Fællesskabets handelsklasseskema for svinekroppe (2) fastsættes det, hvordan den afkølede svinekrops vægt beregnes ud fra den varme vægt.

| (2) | I henhold til artikel 2, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 2967/85 og uanset artikel 2, stk. 1 og 2, i samme forordning fik Det Forenede Kongerige ved Kommissionens beslutning 2004/370/EF (3) tilladelse til at beregne den afkølede svinekrops vægt på grundlag af et på forhånd fastlagt skema for fradrag i absolut vægt. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 2, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 2967/85 og uanset artikel 2, stk. 1 og 2, i samme forordning fik Det Forenede Kongerige ved Kommissionens beslutning 2004/370/EF (3) tilladelse til at beregne den afkølede svinekrops vægt på grundlag af et på forhånd fastlagt skema for fradrag i absolut vægt.

| (3) | Det Forenede Kongerige har på grund af tekniske tilpasninger anmodet Kommissionen om at ophæve denne undtagelsesbestemmelse og ønsker i stedet at anvende den metode til beregning af den afkølede svinekrops vægt, der er nævnt i artikel 2, stk. 1 og 2, i forordning (EØF) nr. 2967/85. |
| --- | --- |

(3)

Det Forenede Kongerige har på grund af tekniske tilpasninger anmodet Kommissionen om at ophæve denne undtagelsesbestemmelse og ønsker i stedet at anvende den metode til beregning af den afkølede svinekrops vægt, der er nævnt i artikel 2, stk. 1 og 2, i forordning (EØF) nr. 2967/85.

| (4) | Beslutning 2004/370/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(4)

Beslutning 2004/370/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (5) | Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Svinekød — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Svinekød —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

I beslutning 2004/370/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 5 udgår. |
| --- | --- |

1)

Artikel 5 udgår.

| 2) | Bilag III udgår. |
| --- | --- |

2)

Bilag III udgår.

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. maj 2006.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 301 af 20.11.1984, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 3513/93 (EFT L 320 af 22.12.1993, s. 5).

1

(2)  EFT L 285 af 25.10.1985, s. 39. Ændret ved forordning (EF) nr. 3127/94 (EFT L 330 af 21.12.1994, s. 43).

2

(3)  EUT L 116 af 22.4.2004, s. 32. Ændret ved beslutning 2006/99/EF (EUT L 46 af 16.2.2006, s. 34).

3

---

| 30.5.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 142/35 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 142/35

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 23. maj 2006

om øgruppen Madeiras undtagelse fra visse bestemmelser i direktiv 2003/54/EF

(meddelt under nummer K(2006) 2008)

(Kun den portugisiske udgave er autentisk)

(2006/375/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/54/EF af 26. juni 2003 om fælles regler for det indre marked for elektricitet og om ophævelse af direktiv 96/92/EF (1), særlig artikel 26, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ifølge artikel 26, stk. 1, i direktiv 2003/54/EF kan medlemsstater, som efter direktivets ikrafttræden kan påvise, at der er betydelige problemer forbundet med driften af deres små isolerede systemer, anmode om undtagelser fra de relevante bestemmelser i kapitel IV, V, VI og VII samt kapitel III, for så vidt angår renovering, opgradering og udvidelse af den eksisterende kapacitet; sådanne undtagelser kan indrømmes dem af Kommissionen. |
| --- | --- |

(1)

Ifølge artikel 26, stk. 1, i direktiv 2003/54/EF kan medlemsstater, som efter direktivets ikrafttræden kan påvise, at der er betydelige problemer forbundet med driften af deres små isolerede systemer, anmode om undtagelser fra de relevante bestemmelser i kapitel IV, V, VI og VII samt kapitel III, for så vidt angår renovering, opgradering og udvidelse af den eksisterende kapacitet; sådanne undtagelser kan indrømmes dem af Kommissionen.

| (2) | Portugal sendte den 18. august 2005 Kommissionen en anmodning om at få øgruppen Madeira undtaget fra bestemmelserne i kapitel III, IV, V, VI og VII på ubestemt tid på grundlag af artikel 26, stk. 1, i direktiv 2003/54/EF. |
| --- | --- |

(2)

Portugal sendte den 18. august 2005 Kommissionen en anmodning om at få øgruppen Madeira undtaget fra bestemmelserne i kapitel III, IV, V, VI og VII på ubestemt tid på grundlag af artikel 26, stk. 1, i direktiv 2003/54/EF.

| (3) | Øgruppen Madeira kan karakteriseres som et »mikro-isoleret system« efter definitionen i artikel 2, stk. 27, i direktiv 2003/54/EF. |
| --- | --- |

(3)

Øgruppen Madeira kan karakteriseres som et »mikro-isoleret system« efter definitionen i artikel 2, stk. 27, i direktiv 2003/54/EF.

| (4) | Øgruppen Madeiras særlige stilling på grund af den afsides beliggenhed, afsondrethed, ringe størrelse, vanskelige topografi og sine særlige vejrforhold anerkendes i EF-traktatens artikel 299, stk. 2. |
| --- | --- |

(4)

Øgruppen Madeiras særlige stilling på grund af den afsides beliggenhed, afsondrethed, ringe størrelse, vanskelige topografi og sine særlige vejrforhold anerkendes i EF-traktatens artikel 299, stk. 2.

| (5) | De dokumenter, der ledsager den portugisiske ansøgning, giver tilstrækkeligt bevis for, at det er umuligt at indføre et konkurrencepræget marked for elektricitet på grund af den meget lille produktion, og fordi øerne er afskåret fra hinanden. I et så lille system er det sjældent muligt at have mere end ét kraftværk på hver ø, og det er derfor ret usandsynligt at det, på grund af markedets ringe størrelse, vil være særlig attraktivt for konkurrenter at ansøge om godkendelse eller at indgive licitationsbud og under disse omstændigheder har hensyn til sikkerhed og leveringskvalitet forrang. Desuden er der ikke noget højspændingstransmissionssystem, og uden konkurrence i produktionsleddet mister direktivets krav om adskillelse af distributionssystemerne sin berettigelse. De samme betragtninger gælder for tredjeparters adgang til systemet. |
| --- | --- |

(5)

De dokumenter, der ledsager den portugisiske ansøgning, giver tilstrækkeligt bevis for, at det er umuligt at indføre et konkurrencepræget marked for elektricitet på grund af den meget lille produktion, og fordi øerne er afskåret fra hinanden. I et så lille system er det sjældent muligt at have mere end ét kraftværk på hver ø, og det er derfor ret usandsynligt at det, på grund af markedets ringe størrelse, vil være særlig attraktivt for konkurrenter at ansøge om godkendelse eller at indgive licitationsbud og under disse omstændigheder har hensyn til sikkerhed og leveringskvalitet forrang. Desuden er der ikke noget højspændingstransmissionssystem, og uden konkurrence i produktionsleddet mister direktivets krav om adskillelse af distributionssystemerne sin berettigelse. De samme betragtninger gælder for tredjeparters adgang til systemet.

| (6) | Efter at have undersøgt begrundelsen for Portugals anmodning er Kommissionen overbevist om, at undtagelsen og betingelserne for dens anvendelse ikke vil hindre opfyldelse af direktivets målsætninger. |
| --- | --- |

(6)

Efter at have undersøgt begrundelsen for Portugals anmodning er Kommissionen overbevist om, at undtagelsen og betingelserne for dens anvendelse ikke vil hindre opfyldelse af direktivets målsætninger.

| (7) | Eventuelle teknologiske udviklinger på mellemlangt og langt sigt kan imidlertid medføre betydelige ændringer, som må tages i betragtning. |
| --- | --- |

(7)

Eventuelle teknologiske udviklinger på mellemlangt og langt sigt kan imidlertid medføre betydelige ændringer, som må tages i betragtning.

| (8) | Kommissionen har hørt alle medlemsstaterne som foreskrevet i artikel 26, stk. 1, i direktiv 2003/54/EF — |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen har hørt alle medlemsstaterne som foreskrevet i artikel 26, stk. 1, i direktiv 2003/54/EF —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Republikken Portugal indrømmes hermed undtagelse fra de relevante bestemmelser i kapitel IV, V, VI og VII samt kapitel III for så vidt angår renovering, opgradering og udvidelse af eksisterende kapacitet for øgruppen Madeira.

Artikel 2

Den portugisiske energimyndighed skal overvåge elektricitetssektorens udvikling på Madeira og Porto Santo og aflægge rapport til Kommissionen om væsentlige ændringer, der kan kræve genbehandling af denne undtagelse. Der skal aflægges almindelig beretning hvert fjerde år, første gang senest den 31. december 2010.

Artikel 3

Undtagelsen gælder på ubestemt tid. Kommissionen kan genbehandle den, hvis øgruppen Madeiras elektricitetssektor ændrer sig væsentligt.

Artikel 4

Denne beslutning er rettet til Republikken Portugal.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. maj 2006.

På Kommissionens vegne

Andris PIEBALGS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 176 af 15.7.2003, s. 37.

1

---