# Euroopa Liidu L 232/2006

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 232 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 49. köide25. august 2006 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 232

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

49. köide25. august 2006

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1264/2006, 21. august 2006, millega lõpetatakse Vene Föderatsioonist ja Ukrainast pärit ränikarbiidi impordi suhtes kohaldatavaid dumpinguvastaseid meetmeid käsitlev uurimine ja kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 2 vastavat aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ränikarbiidi impordi suhtes | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1265/2006, 24. august 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 21 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1266/2006, 24. august 2006, millega määratakse kindlaks piima ja piimatoodete eksporditoetused | 23 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1267/2006, 24. august 2006, millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 581/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames makstava või eksporditoetuse maksimumsumma | 27 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1268/2006, 24. august 2006, millega otsustatakse mitte maksta lõssipulbri eksporditoetust määruses (EÜ) nr 582/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames | 29 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1269/2006, 24. august 2006, millega määratakse kindlaks madalaim müügihind või puhul määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 15. individuaalseks pakkumiskutseks | 30 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1270/2006, 24. august 2006, millega määratakse kindlaks suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 15. individuaalseks pakkumiskutseks | 32 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1271/2006, 24. august 2006, määruses (EÜ) nr 796/2006 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 5. individuaalse pakkumiskutse kohta | 34 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1272/2006, 24. august 2006, millega määratakse kindlaks suurim toetus kontsentreeritud või jaoks määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 15. individuaalseks pakkumiskutseks | 35 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1273/2006, 24. august 2006, millega kehtestatakse või madalaim müügihind 47. individuaalse pakkumise kutse puhul, mis on väljastatud määruses (EÜ) nr 2771/1999 osutatud alalise pakkumiskutse alusel | 36 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1274/2006, 24. august 2006, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste suhtes kohaldatavad toetusemäärad | 37 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1264/2006, 21. august 2006, millega lõpetatakse Vene Föderatsioonist ja Ukrainast pärit ränikarbiidi impordi suhtes kohaldatavaid dumpinguvastaseid meetmeid käsitlev uurimine ja kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 2 vastavat aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ränikarbiidi impordi suhtes

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1265/2006, 24. august 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

21

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1266/2006, 24. august 2006, millega määratakse kindlaks piima ja piimatoodete eksporditoetused

23

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1267/2006, 24. august 2006, millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 581/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames makstava või eksporditoetuse maksimumsumma

27

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1268/2006, 24. august 2006, millega otsustatakse mitte maksta lõssipulbri eksporditoetust määruses (EÜ) nr 582/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames

29

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1269/2006, 24. august 2006, millega määratakse kindlaks madalaim müügihind või puhul määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 15. individuaalseks pakkumiskutseks

30

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1270/2006, 24. august 2006, millega määratakse kindlaks suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 15. individuaalseks pakkumiskutseks

32

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1271/2006, 24. august 2006, määruses (EÜ) nr 796/2006 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 5. individuaalse pakkumiskutse kohta

34

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1272/2006, 24. august 2006, millega määratakse kindlaks suurim toetus kontsentreeritud või jaoks määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 15. individuaalseks pakkumiskutseks

35

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1273/2006, 24. august 2006, millega kehtestatakse või madalaim müügihind 47. individuaalse pakkumise kutse puhul, mis on väljastatud määruses (EÜ) nr 2771/1999 osutatud alalise pakkumiskutse alusel

36

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1274/2006, 24. august 2006, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste suhtes kohaldatavad toetusemäärad

37

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 24. august 2006, mis käsitleb ühenduse rahalist abi Newcastle’i haiguse likvideerimiseks Taanis 2005. aastal
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 3805 all) | 40 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 24. august 2006, mis käsitleb ühenduse rahalist abi Newcastle’i haiguse likvideerimiseks Taanis 2005. aastal
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 3805 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 3805 all)

40

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 9. augusti 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1210/2006 (millega 67. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 467/2001) parandused (ELT L 219, 10.8.2006) | 42 |

Parandused

*

Komisjoni 9. augusti 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1210/2006 (millega 67. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 467/2001) parandused (ELT L 219, 10.8.2006)

42

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 25.8.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 232/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 232/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1264/2006,

21. august 2006,

millega lõpetatakse Vene Föderatsioonist ja Ukrainast pärit ränikarbiidi impordi suhtes kohaldatavaid dumpinguvastaseid meetmeid käsitlev uurimine ja kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 2 vastavat aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ränikarbiidi impordi suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõikeid 2 ja 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Varasemad uurimised, kehtivad meetmed ja käimasolevad uurimised

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 821/94, (2) mis võeti vastu pärast määruse (EMÜ) nr 2423/88 (3) artiklite 14 ja 15 kohaselt tehtud aegumise läbivaatamist, pikendas nõukogu Hiina Rahvavabariigist, Poolast, Vene Föderatsioonist (edaspidi “Venemaa”) ja Ukrainast pärit ränikarbiidi impordi suhtes kehtestatud lõplikke dumpinguvastaseid tollimakse. Samal ajal kiitis komisjon otsusega 94/202/EÜ (4) heaks kohustused, mille võtmiseks on teinud ettepaneku Venemaa valitsus koos äriühinguga V/O Stankoimport (Moskva, Venemaa). |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 821/94, (2) mis võeti vastu pärast määruse (EMÜ) nr 2423/88 (3) artiklite 14 ja 15 kohaselt tehtud aegumise läbivaatamist, pikendas nõukogu Hiina Rahvavabariigist, Poolast, Vene Föderatsioonist (edaspidi “Venemaa”) ja Ukrainast pärit ränikarbiidi impordi suhtes kehtestatud lõplikke dumpinguvastaseid tollimakse. Samal ajal kiitis komisjon otsusega 94/202/EÜ (4) heaks kohustused, mille võtmiseks on teinud ettepaneku Venemaa valitsus koos äriühinguga V/O Stankoimport (Moskva, Venemaa).

| (2) | 2000. aasta mais pikendas nõukogu pärast aegumise läbivaatamist määrusega (EÜ) nr 1100/2000 (5) veel kord Hiina Rahvavabariigist, Venemaalt ja Ukrainast pärit ränikarbiidi impordi suhtes kehtestatud lõplikke dumpinguvastaseid tollimakse, pikendades samas ka Venemaa valitsuse ja äriühingu V/O Stankoimport (Moskva, Venemaa) pakutud kohustust, mis oli heaks kiidetud komisjoni otsusega 94/202/EÜ. |
| --- | --- |

(2)

2000. aasta mais pikendas nõukogu pärast aegumise läbivaatamist määrusega (EÜ) nr 1100/2000 (5) veel kord Hiina Rahvavabariigist, Venemaalt ja Ukrainast pärit ränikarbiidi impordi suhtes kehtestatud lõplikke dumpinguvastaseid tollimakse, pikendades samas ka Venemaa valitsuse ja äriühingu V/O Stankoimport (Moskva, Venemaa) pakutud kohustust, mis oli heaks kiidetud komisjoni otsusega 94/202/EÜ.

| (3) | Eespool põhjenduses 1 nimetatud uurimisele, mille tulemusel kehtestati lõplikud dumpinguvastased tollimaksud ja võeti vastu kõnealuse uurimisega seotud teatavate eksportijate kohustused, ning põhjendustes 1 ja 2 nimetatud 1994. ja 2000. aastal lõpetatud aegumise läbivaatamistele viidates kasutatakse edaspidi nimetust “esialgsed uurimised”. |
| --- | --- |

(3)

Eespool põhjenduses 1 nimetatud uurimisele, mille tulemusel kehtestati lõplikud dumpinguvastased tollimaksud ja võeti vastu kõnealuse uurimisega seotud teatavate eksportijate kohustused, ning põhjendustes 1 ja 2 nimetatud 1994. ja 2000. aastal lõpetatud aegumise läbivaatamistele viidates kasutatakse edaspidi nimetust “esialgsed uurimised”.

| (4) | 2004. aastal vabastas nõukogu määrusega (EÜ) nr 991/2004 dumpinguvastastest tollimaksudest impordi 1. mail 2004. aastal Euroopa Liiduga ühinenud uutesse liikmesriikidesse, mida tehti vastavalt hinnakohustuste tingimustele (edaspidi “laienemiskohustused”) ja volitas komisjoni nimetatud laienemiskohustusi heaks kiitma. Selle alusel kiitis komisjon otsustega 2004/498/EÜ (6) ja 2004/782/EÜ (7) heaks kohustused, mida pakkus Ukraina eksportiv tootja Open Joint Stock Company Zaporozhsky Abrasivny Combinat. Nimetatud kohustuste heakskiitmine aegus 20. mail 2005. aastal. |
| --- | --- |

(4)

2004. aastal vabastas nõukogu määrusega (EÜ) nr 991/2004 dumpinguvastastest tollimaksudest impordi 1. mail 2004. aastal Euroopa Liiduga ühinenud uutesse liikmesriikidesse, mida tehti vastavalt hinnakohustuste tingimustele (edaspidi “laienemiskohustused”) ja volitas komisjoni nimetatud laienemiskohustusi heaks kiitma. Selle alusel kiitis komisjon otsustega 2004/498/EÜ (6) ja 2004/782/EÜ (7) heaks kohustused, mida pakkus Ukraina eksportiv tootja Open Joint Stock Company Zaporozhsky Abrasivny Combinat. Nimetatud kohustuste heakskiitmine aegus 20. mail 2005. aastal.

| (5) | 2004. aasta jaanuaris algatas komisjon osalise vahepealse läbivaatamise, (8) mida oli taotlenud Ukraina eksportiv tootja Zaporozhsky Abrasivny Combinat. Taotleja väitis, et pärast asjaolude olulist muutumist tuleks talle võimaldada turumajanduslikku kohtlemist ning et tema dumpingumarginaal on oluliselt väiksem kehtivates meetmetes sätestatud tasemest. Pärast uurimist tuvastati siiski, et äriühing ei vastanud turumajandusliku kohtlemise kriteeriumidele (nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 2 lõike 7 punkt c) ja seetõttu uurimine lõpetati nõukogu määrusega (EÜ) nr 779/2005. (9) |
| --- | --- |

(5)

2004. aasta jaanuaris algatas komisjon osalise vahepealse läbivaatamise, (8) mida oli taotlenud Ukraina eksportiv tootja Zaporozhsky Abrasivny Combinat. Taotleja väitis, et pärast asjaolude olulist muutumist tuleks talle võimaldada turumajanduslikku kohtlemist ning et tema dumpingumarginaal on oluliselt väiksem kehtivates meetmetes sätestatud tasemest. Pärast uurimist tuvastati siiski, et äriühing ei vastanud turumajandusliku kohtlemise kriteeriumidele (nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 2 lõike 7 punkt c) ja seetõttu uurimine lõpetati nõukogu määrusega (EÜ) nr 779/2005. (9)

| (6) | 30. juunil 2005. aastal (10) algatas komisjon dumpinguvastase menetluse Rumeeniast pärit ränikarbiidi impordi suhtes kaebuse alusel, mille oli esitanud Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu tootjate nimel, kelle toodang moodustab 100 % ühenduse ränikarbiidi toodangust. Pärast seda, kui Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu oli 1. märtsil 2006. aastal kaebuse tagasi võtnud, lõpetati uurimine siiski komisjoni otsusega 2006/423/EÜ. (11) |
| --- | --- |

(6)

30. juunil 2005. aastal (10) algatas komisjon dumpinguvastase menetluse Rumeeniast pärit ränikarbiidi impordi suhtes kaebuse alusel, mille oli esitanud Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu tootjate nimel, kelle toodang moodustab 100 % ühenduse ränikarbiidi toodangust. Pärast seda, kui Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu oli 1. märtsil 2006. aastal kaebuse tagasi võtnud, lõpetati uurimine siiski komisjoni otsusega 2006/423/EÜ. (11)

1.2.   Dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamise taotlus

| (7) | Pärast Hiina Rahvavabariigist, Venemaalt ja Ukrainast pärit ränikarbiidi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumist käsitleva teatise (12) avaldamist sai komisjon 24. veebruaril 2005. aastal taotluse nimetatud meetmete läbivaatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. Samal ajal sai komisjon ka taotluse vaadata vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 läbi Venemaalt pärit asjaomase toote impordi suhtes kohaldatavate meetmete vorm. |
| --- | --- |

(7)

Pärast Hiina Rahvavabariigist, Venemaalt ja Ukrainast pärit ränikarbiidi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumist käsitleva teatise (12) avaldamist sai komisjon 24. veebruaril 2005. aastal taotluse nimetatud meetmete läbivaatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. Samal ajal sai komisjon ka taotluse vaadata vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 läbi Venemaalt pärit asjaomase toote impordi suhtes kohaldatavate meetmete vorm.

| (8) | Taotlused esitas Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu tootjate nimel, kelle toodang moodustab 100 % ühenduse ränikarbiidi toodangust. Dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamise taotluse aluseks oli asjaolu, et meetmete lõpetamisega kaasneks dumpingu jätkumine või kordumine ja ühenduse tootmisharu kahjustamine. Vahepealse läbivaatamise taotlus põhines asjaolul, et meetmete vorm ei ole nõuetekohane ega kõrvalda dumpingu kahjustavat mõju. |
| --- | --- |

(8)

Taotlused esitas Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu tootjate nimel, kelle toodang moodustab 100 % ühenduse ränikarbiidi toodangust. Dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamise taotluse aluseks oli asjaolu, et meetmete lõpetamisega kaasneks dumpingu jätkumine või kordumine ja ühenduse tootmisharu kahjustamine. Vahepealse läbivaatamise taotlus põhines asjaolul, et meetmete vorm ei ole nõuetekohane ega kõrvalda dumpingu kahjustavat mõju.

| (9) | Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et aegumise läbivaatamise algatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 ja vahepealse läbivaatamise algatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 on piisavalt tõendeid, ning algatas samal päeval mõlemad menetlused. (13) |
| --- | --- |

(9)

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et aegumise läbivaatamise algatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 ja vahepealse läbivaatamise algatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 on piisavalt tõendeid, ning algatas samal päeval mõlemad menetlused. (13)

1.3.   Uurimine

| (10) | Komisjon teatas eksportivatele tootjatele, importijatele, toorainetootjatele, teadaolevalt asjaga seotud kasutajatele ja nende ühendustele, eksportivate riikide esindajatele ja ühenduse tootjatele ametlikult aegumise läbivaatamise ja vahepealse läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda enda ärakuulamist läbivaatamiste algatamise teatises sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon teatas eksportivatele tootjatele, importijatele, toorainetootjatele, teadaolevalt asjaga seotud kasutajatele ja nende ühendustele, eksportivate riikide esindajatele ja ühenduse tootjatele ametlikult aegumise läbivaatamise ja vahepealse läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda enda ärakuulamist läbivaatamiste algatamise teatises sätestatud tähtaja jooksul.

| (11) | Võttes arvesse nende Hiina eksportivate tootjate ja ühenduse importijate suurt arvu, kes ei ole seotud mõne asjaomase riigi eksportiva tootjaga, peeti kooskõlas algmääruse artikliga 17 asjakohaseks uurida, kas tuleks rakendada väljavõttelist uuringut. Et võimaldada komisjonil otsustada, kas väljavõtteline uuring on tõepoolest vajalik, ja kui on, siis moodustada valim, paluti eespool nimetatud isikutel vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 teatada endast kahe nädala jooksul alates menetluse algatamisest ja esitada komisjonile algatamisteatises nõutud teave. |
| --- | --- |

(11)

Võttes arvesse nende Hiina eksportivate tootjate ja ühenduse importijate suurt arvu, kes ei ole seotud mõne asjaomase riigi eksportiva tootjaga, peeti kooskõlas algmääruse artikliga 17 asjakohaseks uurida, kas tuleks rakendada väljavõttelist uuringut. Et võimaldada komisjonil otsustada, kas väljavõtteline uuring on tõepoolest vajalik, ja kui on, siis moodustada valim, paluti eespool nimetatud isikutel vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 teatada endast kahe nädala jooksul alates menetluse algatamisest ja esitada komisjonile algatamisteatises nõutud teave.

| (12) | Ükski Hiina eksportiv tootja ei esitanud nõutud teavet ega teinud käesoleva menetluse raames koostööd. Seega otsustati, et Hiina tootjate suhtes ei ole väljavõtteline uuring vajalik. |
| --- | --- |

(12)

Ükski Hiina eksportiv tootja ei esitanud nõutud teavet ega teinud käesoleva menetluse raames koostööd. Seega otsustati, et Hiina tootjate suhtes ei ole väljavõtteline uuring vajalik.

| (13) | Kuus sõltumatut ühenduse importijat esitas algatamisteates nõutud teabe ja väljendasid valmisolekut teha edasise uurimise raames koostööd. Valimisse võeti nimetatud kuuest importijast kolm. Need importijad esindasid ühenduse tuntud importijate suurimat tüüpilist impordimahtu (98 %), mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. |
| --- | --- |

(13)

Kuus sõltumatut ühenduse importijat esitas algatamisteates nõutud teabe ja väljendasid valmisolekut teha edasise uurimise raames koostööd. Valimisse võeti nimetatud kuuest importijast kolm. Need importijad esindasid ühenduse tuntud importijate suurimat tüüpilist impordimahtu (98 %), mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida.

| (14) | Seepärast saadeti küsimustikud kolmele väljavalitud ühenduse importijale, kahele ühenduse tootjale, kaheksateistkümnele ühenduse kasutajale, kuueteistkümnele toorainetarnijale ning kahele Ukraina ja Vene Föderatsiooni tuntud eksportivale tootjale. Peale selle võeti ühendust kahe võimalikuks võrdlusriigiks valitud Brasiilia tootjaga ja saadeti neile küsimustikud. |
| --- | --- |

(14)

Seepärast saadeti küsimustikud kolmele väljavalitud ühenduse importijale, kahele ühenduse tootjale, kaheksateistkümnele ühenduse kasutajale, kuueteistkümnele toorainetarnijale ning kahele Ukraina ja Vene Föderatsiooni tuntud eksportivale tootjale. Peale selle võeti ühendust kahe võimalikuks võrdlusriigiks valitud Brasiilia tootjaga ja saadeti neile küsimustikud.

| (15) | Vastused saadi kolmelt väljavalitud ühenduse importijalt, seitsmelt kasutajalt, kahelt toorainetootjalt ja kahelt asjaomaste riikide eksportivalt tootjalt ning ka kahelt võrdlusriigi tootjalt. |
| --- | --- |

(15)

Vastused saadi kolmelt väljavalitud ühenduse importijalt, seitsmelt kasutajalt, kahelt toorainetootjalt ja kahelt asjaomaste riikide eksportivalt tootjalt ning ka kahelt võrdlusriigi tootjalt.

| (16) | Komisjon hankis uurimiseks vajaliku teabe ja veendus selle õigsuses ning tegi kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse: | ühenduse tootjad:







  — | Kollo Silicon carbide B.V. (Madalmaad), ESK-SIC GmbH (Saksamaa), |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

Komisjon hankis uurimiseks vajaliku teabe ja veendus selle õigsuses ning tegi kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:

ühenduse tootjad:

—

Kollo Silicon carbide B.V. (Madalmaad), ESK-SIC GmbH (Saksamaa),

| — | Navarro SiC, S.A. (Hispaania), |
| --- | --- |

—

Navarro SiC, S.A. (Hispaania),

| | eksportivate riikide tootjad:







  — | JSC Zaporozhsky Abrasivny Combinat, Zaporozhsky (Ukraina), |
| --- | --- | --- |

eksportivate riikide tootjad:

—

JSC Zaporozhsky Abrasivny Combinat, Zaporozhsky (Ukraina),

| — | JSC Volzhsky Abrasive Combinat, Volzhsky (Venemaa), |
| --- | --- |

—

JSC Volzhsky Abrasive Combinat, Volzhsky (Venemaa),

| | võrdlusriigi tootjad:







  — | Saint-Gobain Materials Cerámicas Ltda, Minas Gerais (Brasiilia), |
| --- | --- | --- |

võrdlusriigi tootjad:

—

Saint-Gobain Materials Cerámicas Ltda, Minas Gerais (Brasiilia),

| — | Treibacher Schleifmittel Brasil Ltda, Sao Paolo (Brasiilia), |
| --- | --- |

—

Treibacher Schleifmittel Brasil Ltda, Sao Paolo (Brasiilia),

| | ühenduse importijad:







  — | Imexco-Ullrich GmbH (Saksamaa), |
| --- | --- | --- |

ühenduse importijad:

—

Imexco-Ullrich GmbH (Saksamaa),

| — | Smyris Abrasivi (Itaalia), |
| --- | --- |

—

Smyris Abrasivi (Itaalia),

| | ühenduse kasutajad:







  — | Morganite Crucible Limited (Ühendkuningriik), |
| --- | --- | --- |

ühenduse kasutajad:

—

Morganite Crucible Limited (Ühendkuningriik),

| — | TGA Ltd (Tšehhi Vabariik). |
| --- | --- |

—

TGA Ltd (Tšehhi Vabariik).

| (17) | Dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosust uuriti 1. aprillist 2004 kuni 31. märtsini 2005 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse seisukohalt olulisi suundumusi uuriti 1. jaanuarist 2001 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(17)

Dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosust uuriti 1. aprillist 2004 kuni 31. märtsini 2005 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse seisukohalt olulisi suundumusi uuriti 1. jaanuarist 2001 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”).

| (18) | Kõiki asjaga seotud isikuid teavitati peamistest asjaoludest ja kaalutlustest, millel põhinevad käesoleva läbivaatamise järeldused. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealust teavitamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Tähtajaks esitatud märkusi kaaluti hoolikalt ja võeti järeldustes arvesse, kui seda peeti asjakohasteks. |
| --- | --- |

(18)

Kõiki asjaga seotud isikuid teavitati peamistest asjaoludest ja kaalutlustest, millel põhinevad käesoleva läbivaatamise järeldused. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealust teavitamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Tähtajaks esitatud märkusi kaaluti hoolikalt ja võeti järeldustes arvesse, kui seda peeti asjakohasteks.

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

| (19) | Vaatlusalune toode on sama nagu esialgsetes uurimistes, mille tulemusena kehtestati praegu kehtivad meetmed, st ränikarbiid (SiC). Ränikarbiid kuulub praegu CN-koodi 2849 20 00 alla. |
| --- | --- |

(19)

Vaatlusalune toode on sama nagu esialgsetes uurimistes, mille tulemusena kehtestati praegu kehtivad meetmed, st ränikarbiid (SiC). Ränikarbiid kuulub praegu CN-koodi 2849 20 00 alla.

| (20) | Ränikarbiidi toodetakse räni ja koksi (või naftakoksi) kuumutamisel kõrgel temperatuuril (kuni 2 000 °C). Nimetatud protsessi tulemusena saadakse toorränikarbiid, mida tuleb lõppkasutaja jaoks tavaliselt veel töödelda. Ränikarbiidi tootmisprotsessi tulemusena tekivad automaatselt ränikarbiidi eri kvaliteediklassid, st erineva ränisisaldusega tooted. Kvaliteediklassid saab jagada kahte peamisesse rühma: kristalliline ränikarbiid ja metallurgiline ränikarbiid. Kristallilist ränikarbiidi peetakse kvaliteetsemaks, sest selle ränisisaldus on suurem. Kristalliline ränikarbiid liigitatakse omakorda mustaks ja roheliseks ränikarbiidiks. |
| --- | --- |

(20)

Ränikarbiidi toodetakse räni ja koksi (või naftakoksi) kuumutamisel kõrgel temperatuuril (kuni 2 000 °C). Nimetatud protsessi tulemusena saadakse toorränikarbiid, mida tuleb lõppkasutaja jaoks tavaliselt veel töödelda. Ränikarbiidi tootmisprotsessi tulemusena tekivad automaatselt ränikarbiidi eri kvaliteediklassid, st erineva ränisisaldusega tooted. Kvaliteediklassid saab jagada kahte peamisesse rühma: kristalliline ränikarbiid ja metallurgiline ränikarbiid. Kristallilist ränikarbiidi peetakse kvaliteetsemaks, sest selle ränisisaldus on suurem. Kristalliline ränikarbiid liigitatakse omakorda mustaks ja roheliseks ränikarbiidiks.

| (21) | Kristallilist ränikarbiidi kasutatakse tavaliselt abrasiivtööriistade, lihvketaste, kvaliteetsete tulekindlate toodete ja keraamikatoodete valmistamiseks ning metallurgilist ränikarbiidi kasutatakse tavaliselt ränikandurina valutöödel ja kõrgahjutöödel. Samamoodi kui eelmises uurimises tuleb ka käesolevas uurimises käsitada mõlemat rühma ühe tootena. |
| --- | --- |

(21)

Kristallilist ränikarbiidi kasutatakse tavaliselt abrasiivtööriistade, lihvketaste, kvaliteetsete tulekindlate toodete ja keraamikatoodete valmistamiseks ning metallurgilist ränikarbiidi kasutatakse tavaliselt ränikandurina valutöödel ja kõrgahjutöödel. Samamoodi kui eelmises uurimises tuleb ka käesolevas uurimises käsitada mõlemat rühma ühe tootena.

2.2.   Samasugune toode

| (22) | Käesolev uurimine kinnitas esialgsete uurimiste järeldusi, et vaatlusalune toode ja tooted, mida eksportivad tootjad valmistavad ja oma kohalikel turgudel müüvad, ning ka ühenduse tootjate valmistatud ja ühenduse turgudel müüdavad tooted ning võrdlusriigi tootjate valmistatud ja võrdlusriigi kohalikul turul müüdavad tooted on samade põhiliste füüsikaliste ja keemiliste omadustega ning neil on samad lõpptarbijad ja neid tuleb seetõttu pidada samasugusteks toodeteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(22)

Käesolev uurimine kinnitas esialgsete uurimiste järeldusi, et vaatlusalune toode ja tooted, mida eksportivad tootjad valmistavad ja oma kohalikel turgudel müüvad, ning ka ühenduse tootjate valmistatud ja ühenduse turgudel müüdavad tooted ning võrdlusriigi tootjate valmistatud ja võrdlusriigi kohalikul turul müüdavad tooted on samade põhiliste füüsikaliste ja keemiliste omadustega ning neil on samad lõpptarbijad ja neid tuleb seetõttu pidada samasugusteks toodeteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

3.   DUMPINGU JÄTKUMISE JA/VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

3.1.   Sissejuhatavad märkused

| (23) | Käesoleva aegumise läbivaatamise raames tegi täielikku koostööd kaks Ukraina ja Vene Föderatsiooni tuntud tootjat. Nagu on märgitud põhjenduses 12, ei teatanud endast ükski Hiina Rahvavabariigi tootja. |
| --- | --- |

(23)

Käesoleva aegumise läbivaatamise raames tegi täielikku koostööd kaks Ukraina ja Vene Föderatsiooni tuntud tootjat. Nagu on märgitud põhjenduses 12, ei teatanud endast ükski Hiina Rahvavabariigi tootja.

3.2.   Impordi dumping uurimisperioodi ajal

3.2.1.   Võrdlusriik

| (24) | Kuna Ukrainat (14) ja Hiina Rahvavabariiki ei peetud uurimisperioodil (ega eelnevates uurimistes) turumajanduslikeks riikideks, tuli normaalväärtus kindlaks teha kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a, st teabe põhjal, mis on saadud kolmandast turumajandusriigist, kus toodet valmistati ja siseturul müüdi. Peale selle ei tohiks unustada, et Ukraina eksportiva tootja turumajandusliku kohtlemise taotlust ei rahuldatud vahepealses läbivaatamises, mis lõpetati vahetult enne aegumise läbivaatamise algatamist (vt põhjendus 5). |
| --- | --- |

(24)

Kuna Ukrainat (14) ja Hiina Rahvavabariiki ei peetud uurimisperioodil (ega eelnevates uurimistes) turumajanduslikeks riikideks, tuli normaalväärtus kindlaks teha kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a, st teabe põhjal, mis on saadud kolmandast turumajandusriigist, kus toodet valmistati ja siseturul müüdi. Peale selle ei tohiks unustada, et Ukraina eksportiva tootja turumajandusliku kohtlemise taotlust ei rahuldatud vahepealses läbivaatamises, mis lõpetati vahetult enne aegumise läbivaatamise algatamist (vt põhjendus 5).

| (25) | Käesoleva aegumise läbivaatamise algatamisel kavatseti kasutada Brasiiliat võrdlusriigina, kust hangitakse teavet tootmiskulude ja omamaise müügi kohta. Brasiiliat kasutati ka eelmises aegumise läbivaatamises. |
| --- | --- |

(25)

Käesoleva aegumise läbivaatamise algatamisel kavatseti kasutada Brasiiliat võrdlusriigina, kust hangitakse teavet tootmiskulude ja omamaise müügi kohta. Brasiiliat kasutati ka eelmises aegumise läbivaatamises.

| (26) | Uurimine on kinnitanud, et Brasiilia on endistviisi sobiv võrdlusriik järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

(26)

Uurimine on kinnitanud, et Brasiilia on endistviisi sobiv võrdlusriik järgmistel põhjustel.

| (27) | Esiteks on Brasiilia oma siseturu suuruse poolest representatiivne riik, mille alusel saab määrata kahe vaatlusaluse riigi normaalväärtuse. Teiseks, turul valitsevat nõudluse taset ja konkureerivate tootjate olemasolu arvesse võttes reguleerivad Brasiilia omamaiseid hindu tavapärased turujõud. Kolmandaks võib toote füüsikaliste ja keemiliste põhiomaduste seisukohast Brasiilias valmistatud samasugust toodet pidada identseks kahest vaatlusalusest riigist eksporditava tootega. Pealegi ei esitatud Brasiilia võrdlusriigina kasutamise kohta ühtegi vastuväidet. |
| --- | --- |

(27)

Esiteks on Brasiilia oma siseturu suuruse poolest representatiivne riik, mille alusel saab määrata kahe vaatlusaluse riigi normaalväärtuse. Teiseks, turul valitsevat nõudluse taset ja konkureerivate tootjate olemasolu arvesse võttes reguleerivad Brasiilia omamaiseid hindu tavapärased turujõud. Kolmandaks võib toote füüsikaliste ja keemiliste põhiomaduste seisukohast Brasiilias valmistatud samasugust toodet pidada identseks kahest vaatlusalusest riigist eksporditava tootega. Pealegi ei esitatud Brasiilia võrdlusriigina kasutamise kohta ühtegi vastuväidet.

| (28) | Seetõttu otsustati, et Brasiilia on võrdlusriigina mõistlik ja sobiv valik, mille alusel määratakse Hiina Rahvavabariigist ja Ukrainast pärit ränikarbiidi impordi normaalväärtus. |
| --- | --- |

(28)

Seetõttu otsustati, et Brasiilia on võrdlusriigina mõistlik ja sobiv valik, mille alusel määratakse Hiina Rahvavabariigist ja Ukrainast pärit ränikarbiidi impordi normaalväärtus.

3.2.2.   Normaalväärtus

3.2.2.1.   Hiina Rahvavabariigi ja Ukraina eksportivate tootjate normaalväärtus

| (29) | Kõigepealt uuriti, kas Brasiilia tootjate omamaine müük, nii üldine kui ka tooteliikide kaupa, oli tüüpiline võrreldes Hiina Rahvavabariigi ja Ukraina ekspordi mahuga. |
| --- | --- |

(29)

Kõigepealt uuriti, kas Brasiilia tootjate omamaine müük, nii üldine kui ka tooteliikide kaupa, oli tüüpiline võrreldes Hiina Rahvavabariigi ja Ukraina ekspordi mahuga.

| (30) | Leiti, et Brasiilia tootjate omamaise müügi maht oli oluliselt suurem kui Hiina Rahvavabariigi ja Ukraina eksportivate tootjate ekspordimüük ühendusse, seda nii üldiselt kui ka tooteliikide kaupa. |
| --- | --- |

(30)

Leiti, et Brasiilia tootjate omamaise müügi maht oli oluliselt suurem kui Hiina Rahvavabariigi ja Ukraina eksportivate tootjate ekspordimüük ühendusse, seda nii üldiselt kui ka tooteliikide kaupa.

| (31) | Seejärel uuriti, kas kahe koostööd teinud Brasiilia tootja, äriühingute Saint-Gobain Materials Cerámicas Ltda ja Treibacher Schleifmittel Brasil Ltda omamaine müük sõltumatutele klientidele oli toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. |
| --- | --- |

(31)

Seejärel uuriti, kas kahe koostööd teinud Brasiilia tootja, äriühingute Saint-Gobain Materials Cerámicas Ltda ja Treibacher Schleifmittel Brasil Ltda omamaine müük sõltumatutele klientidele oli toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4.

| (32) | Leiti, et mõlema äriühingu kaalutud keskmine müügihind oli uurimisperioodi jooksul kõrgem kaalutud keskmistest tootmiskuludest ühiku kohta. Seetõttu peeti kogu omamaist müüki müügiks tavapärase kaubandustegevuse käigus. Peale selle kohandati tulemusi, võttes arvesse tootekoodide või kaubandusliku tasandi võimalikke erinevusi, et tagada õiglane võrdlus Brasiilia hindade ning Hiina Rahvavabariigi ja Ukraina normaalväärtuste vahel. |
| --- | --- |

(32)

Leiti, et mõlema äriühingu kaalutud keskmine müügihind oli uurimisperioodi jooksul kõrgem kaalutud keskmistest tootmiskuludest ühiku kohta. Seetõttu peeti kogu omamaist müüki müügiks tavapärase kaubandustegevuse käigus. Peale selle kohandati tulemusi, võttes arvesse tootekoodide või kaubandusliku tasandi võimalikke erinevusi, et tagada õiglane võrdlus Brasiilia hindade ning Hiina Rahvavabariigi ja Ukraina normaalväärtuste vahel.

| (33) | Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 1 võeti normaalväärtuse aluseks kahe Brasiilia tootja müügi kaalutud keskmised hinnad siseturul sõltumatute klientide puhul. |
| --- | --- |

(33)

Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 1 võeti normaalväärtuse aluseks kahe Brasiilia tootja müügi kaalutud keskmised hinnad siseturul sõltumatute klientide puhul.

| (34) | Pärast lõpptulemuste avaldamist seadis Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu kahtluse alla normaalväärtuse määramise õigsuse, väites, et nende kasutuses olevate andmete kohaselt olid Brasiilia omamaise turu müügihinnad kõrgemad Ukraina ekspordihinnast ühenduse turul. Väite toetuseks siiski põhjendatud dokumentaalseid tõendeid ei esitatud ja see tuli tagasi lükata. Põhjenduses 32 nimetatud kohandused võimaldasid tõepoolest normaalväärtust õiglaselt arvutada. |
| --- | --- |

(34)

Pärast lõpptulemuste avaldamist seadis Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu kahtluse alla normaalväärtuse määramise õigsuse, väites, et nende kasutuses olevate andmete kohaselt olid Brasiilia omamaise turu müügihinnad kõrgemad Ukraina ekspordihinnast ühenduse turul. Väite toetuseks siiski põhjendatud dokumentaalseid tõendeid ei esitatud ja see tuli tagasi lükata. Põhjenduses 32 nimetatud kohandused võimaldasid tõepoolest normaalväärtust õiglaselt arvutada.

3.2.2.2.   Venemaa eksportivate tootjate normaalväärtus

| (35) | Kõigepealt uuriti, kas Venemaa eksportiva tootja omamaine müük, nii üldine kui ka tooteliigi kaupa, on representatiivne, st omamaine müük moodustab vähemalt 5 % ühendusse suunatud ekspordist. |
| --- | --- |

(35)

Kõigepealt uuriti, kas Venemaa eksportiva tootja omamaine müük, nii üldine kui ka tooteliigi kaupa, on representatiivne, st omamaine müük moodustab vähemalt 5 % ühendusse suunatud ekspordist.

| (36) | Leiti, et võrreldes üldise müügi ja mõne tooteliigi müügiga moodustas omamaine müük vähemalt 5 % ühendusse suunatud ekspordist. Tooteliikide puhul, mille omamaine müük moodustas vähem kui 5 % ühendusse suunatud ekspordist, tuli normaalväärtus arvutada vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3. |
| --- | --- |

(36)

Leiti, et võrreldes üldise müügi ja mõne tooteliigi müügiga moodustas omamaine müük vähemalt 5 % ühendusse suunatud ekspordist. Tooteliikide puhul, mille omamaine müük moodustas vähem kui 5 % ühendusse suunatud ekspordist, tuli normaalväärtus arvutada vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3.

| (37) | Nende tooteliikide puhul, mille omamaine müük moodustas 5 % ühendusse suunatud ekspordist, uuriti, kas Venemaa tootja omamaine müük sõltumatutele klientidele toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti kindlaks sõltumatutele klientidele suunatud omamaise müügi osakaal iga eksporditava vaatlusaluse toote liigi puhul, mis oli uurimisperioodi jooksul müüdud kahjumita.






  a) | Nende tooteliikide puhul, mille omamaisel turul müüdud kogusest rohkem kui 80 % müüdi hinnaga, mis ei olnud ühiku tootmiskuludest madalam, st kõnealuse tooteliigi keskmine müügihind võrdus kõnealuse tooteliigi keskmise tootmiskuluga või oli sellest kõrgem, peeti normaalväärtuseks kõnealuse tooteliigi omamaise müügi keskmist hinda, hoolimata sellest, kas müük oli tulutoov või mitte. |
| --- | --- | --- |

(37)

Nende tooteliikide puhul, mille omamaine müük moodustas 5 % ühendusse suunatud ekspordist, uuriti, kas Venemaa tootja omamaine müük sõltumatutele klientidele toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti kindlaks sõltumatutele klientidele suunatud omamaise müügi osakaal iga eksporditava vaatlusaluse toote liigi puhul, mis oli uurimisperioodi jooksul müüdud kahjumita.

a)

Nende tooteliikide puhul, mille omamaisel turul müüdud kogusest rohkem kui 80 % müüdi hinnaga, mis ei olnud ühiku tootmiskuludest madalam, st kõnealuse tooteliigi keskmine müügihind võrdus kõnealuse tooteliigi keskmise tootmiskuluga või oli sellest kõrgem, peeti normaalväärtuseks kõnealuse tooteliigi omamaise müügi keskmist hinda, hoolimata sellest, kas müük oli tulutoov või mitte.

| b) | Nende tooteliikide puhul, mille omamaisel turul müüdud kogusest vähemalt 10 % kuni 80 % müüdi hinnaga, mis ei olnud ühiku tootmiskuludest madalam, peeti normaalväärtuseks kõnealuse tooteliigi ühiku tootmiskuludega võrdse või neist kõrgema hinnaga toimunud tehingute kaalutud keskmist hinda. |
| --- | --- |

b)

Nende tooteliikide puhul, mille omamaisel turul müüdud kogusest vähemalt 10 % kuni 80 % müüdi hinnaga, mis ei olnud ühiku tootmiskuludest madalam, peeti normaalväärtuseks kõnealuse tooteliigi ühiku tootmiskuludega võrdse või neist kõrgema hinnaga toimunud tehingute kaalutud keskmist hinda.

| c) | Nende tooteliikide puhul, mille omamaisel turul müüdud kogusest vähem kui 10 % müüdi hinnaga, mis ei olnud ühiku tootmiskuludest madalam, otsustati, et kõnealust tooteliiki ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse käigus ja seega tuli normaalväärtus arvutada vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3. |
| --- | --- |

c)

Nende tooteliikide puhul, mille omamaisel turul müüdud kogusest vähem kui 10 % müüdi hinnaga, mis ei olnud ühiku tootmiskuludest madalam, otsustati, et kõnealust tooteliiki ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse käigus ja seega tuli normaalväärtus arvutada vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3.

| (38) | Normaalväärtused arvutati kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 6 kõnealuse tooteliigi tootmiskulude alusel, millele liideti müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumimarginaal. Müügi-, üld- ja halduskulud on kulud, mida eksportiv tootja kannab samasuguse toote puhul, ja kasum võrdub keskmise kasumiga, mida eksportiv tootja teenib samasuguse toote müügilt tavapärase kaubandustegevuse käigus. |
| --- | --- |

(38)

Normaalväärtused arvutati kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 6 kõnealuse tooteliigi tootmiskulude alusel, millele liideti müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumimarginaal. Müügi-, üld- ja halduskulud on kulud, mida eksportiv tootja kannab samasuguse toote puhul, ja kasum võrdub keskmise kasumiga, mida eksportiv tootja teenib samasuguse toote müügilt tavapärase kaubandustegevuse käigus.

3.2.3.   Ekspordihind

| (39) | Nagu põhjenduses 12 osutatud, ei teinud ükski Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja uurimise raames koostööd. Seetõttu tuli ekspordihinnad kindlaks määrata kättesaadavate andmete, st kaebuses esitatud teabe põhjal vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 1. |
| --- | --- |

(39)

Nagu põhjenduses 12 osutatud, ei teinud ükski Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja uurimise raames koostööd. Seetõttu tuli ekspordihinnad kindlaks määrata kättesaadavate andmete, st kaebuses esitatud teabe põhjal vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 1.

| (40) | Ukraina ja Venemaa eksportivate tootjate ekspordihinnad määrati kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8 ühenduse sõltumatute klientide poolt tegelikult tasutud või tasutavate ekspordihindade põhjal. |
| --- | --- |

(40)

Ukraina ja Venemaa eksportivate tootjate ekspordihinnad määrati kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8 ühenduse sõltumatute klientide poolt tegelikult tasutud või tasutavate ekspordihindade põhjal.

| (41) | Venemaa eksportija Stankoimporti kaudu tehtud tehingute (st imporditud dumpinguvastaste tollimaksudeta vastavalt koguselisele kohustusele) ekspordihindade arvutamisel arvati tehasest hankimise tasandi ekspordihinna saamiseks maha kõik Stankoimporti kaasamise tõttu kantud kulud. |
| --- | --- |

(41)

Venemaa eksportija Stankoimporti kaudu tehtud tehingute (st imporditud dumpinguvastaste tollimaksudeta vastavalt koguselisele kohustusele) ekspordihindade arvutamisel arvati tehasest hankimise tasandi ekspordihinna saamiseks maha kõik Stankoimporti kaasamise tõttu kantud kulud.

| (42) | Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu vaidlustas Ukraina ekspordihindade arvutamisel saadud tulemused, väites, et Ukraina impordihinnad on palju madalamad. Oma väite toetuseks esitasid nad mõned hinnapakkumised. Väide tuli siiski tagasi lükata, sest hinnapakkumisi ei saanud arvesse võtta ilma tõenduseta, et tehing(ud) ka tegelikult toimus(id). Igal juhul, nagu osutatud põhjenduses 40, on dumpingu arvutamisel kasutatud ekspordihinnad hinnad, mida makstakse asjaomasele eksportivale tootjale. Nimetatud hindu kontrolliti kohapeal asjaomase äriühingu valdustesse tehtud kontrollkäigul. |
| --- | --- |

(42)

Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu vaidlustas Ukraina ekspordihindade arvutamisel saadud tulemused, väites, et Ukraina impordihinnad on palju madalamad. Oma väite toetuseks esitasid nad mõned hinnapakkumised. Väide tuli siiski tagasi lükata, sest hinnapakkumisi ei saanud arvesse võtta ilma tõenduseta, et tehing(ud) ka tegelikult toimus(id). Igal juhul, nagu osutatud põhjenduses 40, on dumpingu arvutamisel kasutatud ekspordihinnad hinnad, mida makstakse asjaomasele eksportivale tootjale. Nimetatud hindu kontrolliti kohapeal asjaomase äriühingu valdustesse tehtud kontrollkäigul.

3.2.4.   Võrdlus

| (43) | Normaalväärtusi ja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks kohandati kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 veokulusid, kaubanduslikku tasandit ja pakkimiskulusid, mis väidetavalt ja tegelikult mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. |
| --- | --- |

(43)

Normaalväärtusi ja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks kohandati kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 veokulusid, kaubanduslikku tasandit ja pakkimiskulusid, mis väidetavalt ja tegelikult mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust.

3.2.5.   Dumpingumarginaal

| (44) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 määrati dumpingumarginaal iga tooteliigi kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemisel vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. |
| --- | --- |

(44)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 määrati dumpingumarginaal iga tooteliigi kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemisel vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

| (45) | Vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 1 määrati dumpingumarginaal kättesaadavate andmete, st kaebuses esitatud teabe põhjal samamoodi kui eelmises uurimises, mis on umbes 50 %. |
| --- | --- |

(45)

Vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 1 määrati dumpingumarginaal kättesaadavate andmete, st kaebuses esitatud teabe põhjal samamoodi kui eelmises uurimises, mis on umbes 50 %.

| (46) | Ukrainast uurimisperioodi jooksul imporditud ränikarbiidi dumpingumarginaal leiti olevat allpool algmääruse artikli 9 lõikes 3 sätestatud vähese tähtsuse künnist. |
| --- | --- |

(46)

Ukrainast uurimisperioodi jooksul imporditud ränikarbiidi dumpingumarginaal leiti olevat allpool algmääruse artikli 9 lõikes 3 sätestatud vähese tähtsuse künnist.

| (47) | Tuleb meeles pidada, et Venemaal lasub koguseline kohustus alates 1986. aastast. Nimetatud koguseline kohustus on võimaldanud Venemaa importijal Stankoimportil importida ühendusse kindlaksmääratud koguse tooteid (kehtestatud protsendina ühenduse tarbimisest) ilma dumpinguvastaste tollimaksudeta. Dumpingu arvutamisel ei eristatud koguselise kohustuse alusel eksporditud koguseid (77 %) ja dumpinguvastase tollimaksuga maksustatud koguseid (23 %). |
| --- | --- |

(47)

Tuleb meeles pidada, et Venemaal lasub koguseline kohustus alates 1986. aastast. Nimetatud koguseline kohustus on võimaldanud Venemaa importijal Stankoimportil importida ühendusse kindlaksmääratud koguse tooteid (kehtestatud protsendina ühenduse tarbimisest) ilma dumpinguvastaste tollimaksudeta. Dumpingu arvutamisel ei eristatud koguselise kohustuse alusel eksporditud koguseid (77 %) ja dumpinguvastase tollimaksuga maksustatud koguseid (23 %).

| (48) | Venemaalt uurimisperioodi jooksul imporditud ränikarbiidi dumpingumarginaal leiti olevat allpool algmääruse artikli 9 lõikes 3 sätestatud vähese tähtsuse künnist. |
| --- | --- |

(48)

Venemaalt uurimisperioodi jooksul imporditud ränikarbiidi dumpingumarginaal leiti olevat allpool algmääruse artikli 9 lõikes 3 sätestatud vähese tähtsuse künnist.

3.3.   Muutused impordis meetmete kehtetuks tunnistamise korral

3.3.1.   Hiina Rahvavabariik

| (49) | Nagu juba selgitatud, ei teinud ükski eksportiv tootja käesoleva uurimise raames koostööd. Seetõttu toetutakse hinnangu andmisel selle kohta, mis tõenäoliselt juhtuks, kui meetmed aeguvad, kättesaadavatele andmetele, eriti kaebusele ja COMEXTi andmetele (COMEXT on Euroopa ühenduste väliskaubanduse elektrooniline andmebaas). |
| --- | --- |

(49)

Nagu juba selgitatud, ei teinud ükski eksportiv tootja käesoleva uurimise raames koostööd. Seetõttu toetutakse hinnangu andmisel selle kohta, mis tõenäoliselt juhtuks, kui meetmed aeguvad, kättesaadavatele andmetele, eriti kaebusele ja COMEXTi andmetele (COMEXT on Euroopa ühenduste väliskaubanduse elektrooniline andmebaas).

| (50) | Peamised kolmandad riigid, kuhu Hiina oma tooteid uurimisperioodi jooksul eksportis, olid Ameerika Ühendriigid ja Jaapan. Kaebuses esitatud teabe kohaselt oli kvaliteediklassi “makromust” eurodes väljendatud CIF-hind, millega Hiina müüs toodet Ameerika Ühendriikides, umbes 650 eurot ühe tonni kohta. Kvaliteediklassi “makroroheline” eurodes väljendatud CIF-hind, millega Hiina müüs toodet Jaapanis, oli umbes 770 eurot ühe tonni kohta. Hiina eksportijate hinnapakkumiste õigsust toetab äriväljaannetes avaldatud hinnastatistika. |
| --- | --- |

(50)

Peamised kolmandad riigid, kuhu Hiina oma tooteid uurimisperioodi jooksul eksportis, olid Ameerika Ühendriigid ja Jaapan. Kaebuses esitatud teabe kohaselt oli kvaliteediklassi “makromust” eurodes väljendatud CIF-hind, millega Hiina müüs toodet Ameerika Ühendriikides, umbes 650 eurot ühe tonni kohta. Kvaliteediklassi “makroroheline” eurodes väljendatud CIF-hind, millega Hiina müüs toodet Jaapanis, oli umbes 770 eurot ühe tonni kohta. Hiina eksportijate hinnapakkumiste õigsust toetab äriväljaannetes avaldatud hinnastatistika.

| (51) | Peale selle leiti, et COMEXTi andmebaasist saadud Hiina Rahvavabariigist Ameerika Ühendriikidesse eksportimisel kehtestatud keskmised hinnad olid uurimise käigus võrdlusriigi põhjal arvutatud normaalväärtusest märkimisväärselt madalamad, mis näitab, et uurimisperioodi jooksul võis ka see eksport toimuda dumpinguhinnaga. |
| --- | --- |

(51)

Peale selle leiti, et COMEXTi andmebaasist saadud Hiina Rahvavabariigist Ameerika Ühendriikidesse eksportimisel kehtestatud keskmised hinnad olid uurimise käigus võrdlusriigi põhjal arvutatud normaalväärtusest märkimisväärselt madalamad, mis näitab, et uurimisperioodi jooksul võis ka see eksport toimuda dumpinguhinnaga.

| (52) | Võttes arvesse, et ühenduse tootmisharu keskmised hinnad (“makromusta” tonni kohta umbes 1 000 eurot ja “makrorohelise” tonni kohta umbes 1 500 eurot) on oluliselt kõrgemad, stimuleeriks meetmete puudumine Hiina eksportivaid tootjaid suunama märkimisväärse osa praegu kolmandate riikide turgudele minevast ekspordist ühenduse turule. |
| --- | --- |

(52)

Võttes arvesse, et ühenduse tootmisharu keskmised hinnad (“makromusta” tonni kohta umbes 1 000 eurot ja “makrorohelise” tonni kohta umbes 1 500 eurot) on oluliselt kõrgemad, stimuleeriks meetmete puudumine Hiina eksportivaid tootjaid suunama märkimisväärse osa praegu kolmandate riikide turgudele minevast ekspordist ühenduse turule.

| (53) | Ei tohiks unustada, et esialgse uurimise tulemusel leiti, et kõnealuse toote eksport Hiinast Euroopa Liitu toimus dumpinguhindadega ja dumpinguhindadega müük jätkus ka uurimisperioodi ajal. Pole põhjust arvata, et selline käitumine muutuks. |
| --- | --- |

(53)

Ei tohiks unustada, et esialgse uurimise tulemusel leiti, et kõnealuse toote eksport Hiinast Euroopa Liitu toimus dumpinguhindadega ja dumpinguhindadega müük jätkus ka uurimisperioodi ajal. Pole põhjust arvata, et selline käitumine muutuks.

| (54) | Nagu eespool selgitatud, toetab olemasolev teave kolmandate riikide normaalväärtuse ja hindade kohta järeldust, et meetmete aegumise korral jätkaksid Hiina eksportijad tõenäoliselt dumpingut. |
| --- | --- |

(54)

Nagu eespool selgitatud, toetab olemasolev teave kolmandate riikide normaalväärtuse ja hindade kohta järeldust, et meetmete aegumise korral jätkaksid Hiina eksportijad tõenäoliselt dumpingut.

| (55) | Kokkuvõtteks võib öelda, et kui meetmed tunnistatakse kehtetuks, siis suunab Hiina oma ekspordi tõenäoliselt kolmandate riikide turgudelt ümber ühendusse. Samuti on olemas selge oht, et pärast meetmete kehtetuks tunnistamist müüakse eksporditavad kogused dumpinguhindadega. |
| --- | --- |

(55)

Kokkuvõtteks võib öelda, et kui meetmed tunnistatakse kehtetuks, siis suunab Hiina oma ekspordi tõenäoliselt kolmandate riikide turgudelt ümber ühendusse. Samuti on olemas selge oht, et pärast meetmete kehtetuks tunnistamist müüakse eksporditavad kogused dumpinguhindadega.

| (56) | Dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamise taotluses oli Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu hinnangu järgi (kogutud ja äriväljaannetes avaldatud andmetele viidates) Hiina Rahvavabariigi kogutootmisvõimsus 600 000–700 000 tonni. Tegelik toodang oli hinnangu järgi umbes 440 000 tonni, seega oli kasutamata tootmisvõimsust 160 000–260 000 tonni. Varude kohta andmed puuduvad. |
| --- | --- |

(56)

Dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamise taotluses oli Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu hinnangu järgi (kogutud ja äriväljaannetes avaldatud andmetele viidates) Hiina Rahvavabariigi kogutootmisvõimsus 600 000–700 000 tonni. Tegelik toodang oli hinnangu järgi umbes 440 000 tonni, seega oli kasutamata tootmisvõimsust 160 000–260 000 tonni. Varude kohta andmed puuduvad.

| (57) | Eelöeldut arvesse võttes on selge, et Hiina Rahvavabariigi eksportivatel tootjatel on märkimisväärselt palju vaba tootmisvõimsust, mida kasutada toodangu suurendamiseks. Seega on üsna tõenäoline, et pärast meetmete kehtetuks tunnistamist hakkaksid eksportivad tootjad oma vaba tootmisvõimsust kasutama ühendusse eksportimiseks. |
| --- | --- |

(57)

Eelöeldut arvesse võttes on selge, et Hiina Rahvavabariigi eksportivatel tootjatel on märkimisväärselt palju vaba tootmisvõimsust, mida kasutada toodangu suurendamiseks. Seega on üsna tõenäoline, et pärast meetmete kehtetuks tunnistamist hakkaksid eksportivad tootjad oma vaba tootmisvõimsust kasutama ühendusse eksportimiseks.

3.3.2.   Venemaa

| (58) | Kuna Venemaa ainus tuntud eksportiv tootja tegi uurimise raames koostööd, toetutakse hinnangu andmisel selle kohta, mis tõenäoliselt juhtuks, kui meetmed aeguvad, kontrollitud teabele, mille eksportiv tootja esitas küsimustikule vastates. |
| --- | --- |

(58)

Kuna Venemaa ainus tuntud eksportiv tootja tegi uurimise raames koostööd, toetutakse hinnangu andmisel selle kohta, mis tõenäoliselt juhtuks, kui meetmed aeguvad, kontrollitud teabele, mille eksportiv tootja esitas küsimustikule vastates.

| (59) | Kõigepealt tuleks märkida, et kehtivat koguselist kohustust arvesse võttes mõjutab Venemaalt tulev import ühenduse valdavat hinnataset juba märkimisväärselt, sest Venemaa eksportija rahuldab umbes 10 % ühenduse tarbimisvajadusest. |
| --- | --- |

(59)

Kõigepealt tuleks märkida, et kehtivat koguselist kohustust arvesse võttes mõjutab Venemaalt tulev import ühenduse valdavat hinnataset juba märkimisväärselt, sest Venemaa eksportija rahuldab umbes 10 % ühenduse tarbimisvajadusest.

| (60) | Kui võrrelda Venemaa omamaise turu valdavat hinnataset ühenduse valdava hinnatasemega, siis Venemaa hinnatase on üldiselt madalam. Võttes aga arvesse, et Venemaa tootja poolt dumpinguvastaste tollimaksudeta ja vastavalt koguselisele kohustusele eksporditud kogused on varem kindlaks määratud, on Venemaa tootjal olnud stiimul eksportida ühendusse kristallilise kvaliteediklassi tooteid (mis tõstab tonnihinda), jättes metallurgilise kvaliteediklassi tooted omamaise turu ja muude turgude tarbeks. Seetõttu oleks sama kvaliteediklassi toodete tegelik hinnaerinevus väiksem, kui keskmiste hinnatasemete võrdlusest nähtub. |
| --- | --- |

(60)

Kui võrrelda Venemaa omamaise turu valdavat hinnataset ühenduse valdava hinnatasemega, siis Venemaa hinnatase on üldiselt madalam. Võttes aga arvesse, et Venemaa tootja poolt dumpinguvastaste tollimaksudeta ja vastavalt koguselisele kohustusele eksporditud kogused on varem kindlaks määratud, on Venemaa tootjal olnud stiimul eksportida ühendusse kristallilise kvaliteediklassi tooteid (mis tõstab tonnihinda), jättes metallurgilise kvaliteediklassi tooted omamaise turu ja muude turgude tarbeks. Seetõttu oleks sama kvaliteediklassi toodete tegelik hinnaerinevus väiksem, kui keskmiste hinnatasemete võrdlusest nähtub.

| (61) | Kokkuvõtteks võib öelda, et kuigi ühenduse üldiselt kõrgem hinnatase suurendaks tavaliselt meetmete aegumise korral ühendusse suunatud eksporti, ei ole see praegusel juhul tõenäoline. Koguselise kohustuse olemasolu arvesse võttes ei tohiks kvaliteetse ränikarbiidi impordi suurenemise võimalust üle hinnata, sest Venemaa eksportijal on juba olnud võimalus eksportida märkimisväärseid ränikarbiidi koguseid ja stiimul eksportida kvaliteetset ränikarbiidi. Seega oleks ränikarbiidi impordi kasv tõenäoliselt piiratud nii koguseliselt kui ka ränikarbiidi liikide osas (metallurgiline kvaliteediklass) ja on väga ebatõenäoline, et see toimuks dumpinguhindadega. |
| --- | --- |

(61)

Kokkuvõtteks võib öelda, et kuigi ühenduse üldiselt kõrgem hinnatase suurendaks tavaliselt meetmete aegumise korral ühendusse suunatud eksporti, ei ole see praegusel juhul tõenäoline. Koguselise kohustuse olemasolu arvesse võttes ei tohiks kvaliteetse ränikarbiidi impordi suurenemise võimalust üle hinnata, sest Venemaa eksportijal on juba olnud võimalus eksportida märkimisväärseid ränikarbiidi koguseid ja stiimul eksportida kvaliteetset ränikarbiidi. Seega oleks ränikarbiidi impordi kasv tõenäoliselt piiratud nii koguseliselt kui ka ränikarbiidi liikide osas (metallurgiline kvaliteediklass) ja on väga ebatõenäoline, et see toimuks dumpinguhindadega.

| (62) | Enam kui 75 % Venemaa tootjate ekspordist kolmandatesse riikidesse on suunatud Ameerika Ühendriikidesse. Kui võrrelda omamaiseid hindu ja hindu, millega eksporditakse Ameerika Ühendriikidesse, siis Ameerika Ühendriikidesse suunatud ekspordi hinnad on keskmiselt kõrgemad. Tuleks siiski arvesse võtta, et eksporditava ja omamaisel turul müüdava toote kvaliteediklassid on ilmselt erinevad (veokulude katteks eksporditakse tõenäoliselt kvaliteediklassi tooteid, mille väärtus ühe tonni kohta on suurem), mistõttu on raske sellise võrdluse põhjal mingeid järeldusi teha. Sellest hoolimata märgitakse, et kõnealuse ekspordi suhtes ei kohaldata dumpinguvastaseid meetmeid ja ükski asjaolu ei viita sellele, et eksport toimuks dumpinguhindadega. |
| --- | --- |

(62)

Enam kui 75 % Venemaa tootjate ekspordist kolmandatesse riikidesse on suunatud Ameerika Ühendriikidesse. Kui võrrelda omamaiseid hindu ja hindu, millega eksporditakse Ameerika Ühendriikidesse, siis Ameerika Ühendriikidesse suunatud ekspordi hinnad on keskmiselt kõrgemad. Tuleks siiski arvesse võtta, et eksporditava ja omamaisel turul müüdava toote kvaliteediklassid on ilmselt erinevad (veokulude katteks eksporditakse tõenäoliselt kvaliteediklassi tooteid, mille väärtus ühe tonni kohta on suurem), mistõttu on raske sellise võrdluse põhjal mingeid järeldusi teha. Sellest hoolimata märgitakse, et kõnealuse ekspordi suhtes ei kohaldata dumpinguvastaseid meetmeid ja ükski asjaolu ei viita sellele, et eksport toimuks dumpinguhindadega.

| (63) | Võrreldes Venemaa eksportija peamisesse kolmandasse riiki, Ameerika Ühendriikidesse suunatud ekspordi hindu Venemaa eksportija ühendusse suunatud ekspordi hindadega, ei tohi unustada kehtivat koguselist kohustust. Nagu eespool selgitatud, on Venemaa eksportija poolt Euroopa Ühendusse eksporditud varem kindlaks määratud koguseid arvesse võttes olnud eksportijal stiimul eksportida ühenduse turule kvaliteediklassi tooteid, mille väärtus tonni kohta on suurem. |
| --- | --- |

(63)

Võrreldes Venemaa eksportija peamisesse kolmandasse riiki, Ameerika Ühendriikidesse suunatud ekspordi hindu Venemaa eksportija ühendusse suunatud ekspordi hindadega, ei tohi unustada kehtivat koguselist kohustust. Nagu eespool selgitatud, on Venemaa eksportija poolt Euroopa Ühendusse eksporditud varem kindlaks määratud koguseid arvesse võttes olnud eksportijal stiimul eksportida ühenduse turule kvaliteediklassi tooteid, mille väärtus tonni kohta on suurem.

| (64) | Samamoodi ja nagu on selgitatud põhjenduses 62, võib eeldada, et suuremaid veokulusid arvesse võttes eksporditakse Ameerika Ühendriikidesse peamiselt sellise kvaliteediklassi tooteid, mille väärtus tonni kohta on suurem. Seega on ühenduse turule ja Ameerika Ühendriikide turule suunatud ekspordi keskmised müügihinnad võrreldaval tasemel. |
| --- | --- |

(64)

Samamoodi ja nagu on selgitatud põhjenduses 62, võib eeldada, et suuremaid veokulusid arvesse võttes eksporditakse Ameerika Ühendriikidesse peamiselt sellise kvaliteediklassi tooteid, mille väärtus tonni kohta on suurem. Seega on ühenduse turule ja Ameerika Ühendriikide turule suunatud ekspordi keskmised müügihinnad võrreldaval tasemel.

| (65) | Olles võrrelnud keskmist müügihinda ühenduse turul keskmise müügihinnaga Ameerika Ühendriikide turul, leiti, et Ameerika Ühendriikide turul on keskmised hinnad kõrgemad. |
| --- | --- |

(65)

Olles võrrelnud keskmist müügihinda ühenduse turul keskmise müügihinnaga Ameerika Ühendriikide turul, leiti, et Ameerika Ühendriikide turul on keskmised hinnad kõrgemad.

| (66) | Kokkuvõtteks näib, et kui meetmed tunnistatakse kehtetuks, ei ole Venemaa tootjal ilmset stiimulit suunata praegu peamisel eksporditurul, Ameerika Ühendriikides müüdavad kogused ühenduse turule. |
| --- | --- |

(66)

Kokkuvõtteks näib, et kui meetmed tunnistatakse kehtetuks, ei ole Venemaa tootjal ilmset stiimulit suunata praegu peamisel eksporditurul, Ameerika Ühendriikides müüdavad kogused ühenduse turule.

| (67) | Venemaa eksportiva tootja tootmisvõimsus on 62 000 tonni. Uurimisperioodi jooksul suurendas tootja oma tootmisvõimsuse rakendusastet ja töötas täie võimsusega. Varud olid seda tüüpi äriühingu jaoks tavapärased. |
| --- | --- |

(67)

Venemaa eksportiva tootja tootmisvõimsus on 62 000 tonni. Uurimisperioodi jooksul suurendas tootja oma tootmisvõimsuse rakendusastet ja töötas täie võimsusega. Varud olid seda tüüpi äriühingu jaoks tavapärased.

| (68) | Võttes arvesse Venemaa tootja kasutatavat tehnoloogiat (elektriseadmete ja mahalaadimis-/sorteerimiskohtade vahele paigutatud raudteevagunite kasutamine töötlemiskohana), ei ole tõenäoline, et eksportiv tootja suudaks lähemas tulevikus tootmist laiendada. |
| --- | --- |

(68)

Võttes arvesse Venemaa tootja kasutatavat tehnoloogiat (elektriseadmete ja mahalaadimis-/sorteerimiskohtade vahele paigutatud raudteevagunite kasutamine töötlemiskohana), ei ole tõenäoline, et eksportiv tootja suudaks lähemas tulevikus tootmist laiendada.

| (69) | Kokkuvõtteks ei ole ühtki asjaolu, mis viitaks sellele, et Venemaa tootja suudaks meetmete kõrvaldamise korral tootmist suurendada, et suurendada eksporti ühendusse. |
| --- | --- |

(69)

Kokkuvõtteks ei ole ühtki asjaolu, mis viitaks sellele, et Venemaa tootja suudaks meetmete kõrvaldamise korral tootmist suurendada, et suurendada eksporti ühendusse.

3.3.3.   Ukraina

| (70) | Kuna Ukraina ainus tuntud eksportiv tootja tegi uurimise raames koostööd, toetutakse hinnangu andmisel selle kohta, mis meetmete aegumise korral tõenäoliselt juhtuks, kontrollitud teabele, mille eksportiv tootja esitas küsimustikule vastates. |
| --- | --- |

(70)

Kuna Ukraina ainus tuntud eksportiv tootja tegi uurimise raames koostööd, toetutakse hinnangu andmisel selle kohta, mis meetmete aegumise korral tõenäoliselt juhtuks, kontrollitud teabele, mille eksportiv tootja esitas küsimustikule vastates.

| (71) | Ukraina eksportiva tootja tootmisvõimsus on 23 000 tonni. Uurimisperioodi jooksul suurendas tootja oma tootmisvõimsuse rakendusastet ja töötas täie võimsusega. Varud olid seda tüüpi äriühingu jaoks tavapärased. |
| --- | --- |

(71)

Ukraina eksportiva tootja tootmisvõimsus on 23 000 tonni. Uurimisperioodi jooksul suurendas tootja oma tootmisvõimsuse rakendusastet ja töötas täie võimsusega. Varud olid seda tüüpi äriühingu jaoks tavapärased.

| (72) | Võttes arvesse Ukraina tootja kasutatavat tehnoloogiat (sama, mida kasutab Venemaa tootja ja mida on kirjeldatud põhjenduses 68), ei ole tõenäoline, et eksportiv tootja suudaks lähitulevikus oma tootmist laiendada. |
| --- | --- |

(72)

Võttes arvesse Ukraina tootja kasutatavat tehnoloogiat (sama, mida kasutab Venemaa tootja ja mida on kirjeldatud põhjenduses 68), ei ole tõenäoline, et eksportiv tootja suudaks lähitulevikus oma tootmist laiendada.

| (73) | Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu väitel oli eksportiva tootja tootmisvõimsus 32 000 tonni. Väide oli siiski hüpoteetiline ning arvesse ei võetud hoolduseks ja remondiks ette nähtud seisakuid ega asjaomase tootmisettevõtte eripära – äriühing asub linnapiirkonnas ja peab järgima keskkonnakaitse nõudeid. Seega leidis kinnitust põhjenduses 71 nimetatud tootmisvõimsus ja Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu vastuväide tuli tagasi lükata. |
| --- | --- |

(73)

Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu väitel oli eksportiva tootja tootmisvõimsus 32 000 tonni. Väide oli siiski hüpoteetiline ning arvesse ei võetud hoolduseks ja remondiks ette nähtud seisakuid ega asjaomase tootmisettevõtte eripära – äriühing asub linnapiirkonnas ja peab järgima keskkonnakaitse nõudeid. Seega leidis kinnitust põhjenduses 71 nimetatud tootmisvõimsus ja Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu vastuväide tuli tagasi lükata.

| (74) | Kokkuvõtteks ei ole märke selle kohta, et Ukraina tootja suudaks pärast meetmete aegumist tootmist suurendada, et suurendada eksporti ühendusse. |
| --- | --- |

(74)

Kokkuvõtteks ei ole märke selle kohta, et Ukraina tootja suudaks pärast meetmete aegumist tootmist suurendada, et suurendada eksporti ühendusse.

| (75) | Kui võrrelda Ukraina omamaisel turul valitsevat hinnataset ühenduse turul valitseva hinnatasemega ja kolmandate riikide hindadega, siis on Ukraina ja kolmandate riikide hinnatase keskmisest madalam. |
| --- | --- |

(75)

Kui võrrelda Ukraina omamaisel turul valitsevat hinnataset ühenduse turul valitseva hinnatasemega ja kolmandate riikide hindadega, siis on Ukraina ja kolmandate riikide hinnatase keskmisest madalam.

| (76) | Ukraina, kolmandate riikide ja ühenduse turgude asjakohane võrdlus ei olnud siiski võimalik, sest müüdavad tooted on väga erinevad ja seetõttu ei ole keskmised hinnad võrreldavad. Peale selle on Ukraina omamaise turu suurus piiratud ja Ukraina tootja ei suuda valmistada kõiki eri (suurema väärtusega) kvaliteediklasside tooteid, mida toodavad ühenduse tootjad. |
| --- | --- |

(76)

Ukraina, kolmandate riikide ja ühenduse turgude asjakohane võrdlus ei olnud siiski võimalik, sest müüdavad tooted on väga erinevad ja seetõttu ei ole keskmised hinnad võrreldavad. Peale selle on Ukraina omamaise turu suurus piiratud ja Ukraina tootja ei suuda valmistada kõiki eri (suurema väärtusega) kvaliteediklasside tooteid, mida toodavad ühenduse tootjad.

| (77) | Seetõttu ei olnud võimalik kindlaks teha, kas meetmete kõrvaldamine oleks stimuleerinud Ukraina eksportijat suunama omamaisel või eksporditurgudel müüdavad kogused ümber ühenduse turule. Võttes aga arvesse dumpingu uurimise tulemusi, järeldatakse, et isegi kui eksport ühenduse turule suureneks, on ebatõenäoline, et see eksport toimuks dumpinguhindadega. Pealegi, Ukraina eksportija piiratud tootmisvõimsust arvesse võttes suureneks eksport vaid veidi (hinnangu järgi alla 10 000 tonni). |
| --- | --- |

(77)

Seetõttu ei olnud võimalik kindlaks teha, kas meetmete kõrvaldamine oleks stimuleerinud Ukraina eksportijat suunama omamaisel või eksporditurgudel müüdavad kogused ümber ühenduse turule. Võttes aga arvesse dumpingu uurimise tulemusi, järeldatakse, et isegi kui eksport ühenduse turule suureneks, on ebatõenäoline, et see eksport toimuks dumpinguhindadega. Pealegi, Ukraina eksportija piiratud tootmisvõimsust arvesse võttes suureneks eksport vaid veidi (hinnangu järgi alla 10 000 tonni).

3.4.   Järeldused dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta

3.4.1.   Hiina Rahvavabariik

| (78) | Tuleb meeles pidada, et ükski Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja ei teinud uurimise raames koostööd. |
| --- | --- |

(78)

Tuleb meeles pidada, et ükski Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja ei teinud uurimise raames koostööd.

| (79) | Olemasolevate andmete põhjal leiti, et Hiina eksportijad müüvad ikka veel dumpinguhinnaga ja kui meetmed aeguvad, jätkavad nad tõenäoliselt seda ühenduse turule suunatud dumpingutava. |
| --- | --- |

(79)

Olemasolevate andmete põhjal leiti, et Hiina eksportijad müüvad ikka veel dumpinguhinnaga ja kui meetmed aeguvad, jätkavad nad tõenäoliselt seda ühenduse turule suunatud dumpingutava.

| (80) | Seetõttu leiti, et kui meetmed aeguvad, jätkavad Hiina Rahvavabariigi eksportivad tootjad tõenäoliselt dumpingut. |
| --- | --- |

(80)

Seetõttu leiti, et kui meetmed aeguvad, jätkavad Hiina Rahvavabariigi eksportivad tootjad tõenäoliselt dumpingut.

3.4.2.   Ukraina

| (81) | Tuleb meeles pidada, et Ukraina eksportija ei eksportinud uurimisperioodi jooksul dumpinguhindadega ja ükski asjaolu ei viita sellele, et olukord muutuks, kui meetmed aeguvad. |
| --- | --- |

(81)

Tuleb meeles pidada, et Ukraina eksportija ei eksportinud uurimisperioodi jooksul dumpinguhindadega ja ükski asjaolu ei viita sellele, et olukord muutuks, kui meetmed aeguvad.

| (82) | Peale selle leiti, et kuigi Ukraina eksport ühendusse võib pärast meetmete kehtetuks tunnistamist suureneda, on see suurenemine eeldatavasti piiratud. Tõepoolest, võttes arvesse Ukraina tootja piiratud tootmisvõimsust, suureneb eksport ühendusse eeldatavasti alla 10 000 tonni ja on ebatõenäoline, et see toimuks dumpinguhindadega. |
| --- | --- |

(82)

Peale selle leiti, et kuigi Ukraina eksport ühendusse võib pärast meetmete kehtetuks tunnistamist suureneda, on see suurenemine eeldatavasti piiratud. Tõepoolest, võttes arvesse Ukraina tootja piiratud tootmisvõimsust, suureneb eksport ühendusse eeldatavasti alla 10 000 tonni ja on ebatõenäoline, et see toimuks dumpinguhindadega.

| (83) | Seetõttu leitakse, et Ukrainast pärit impordi puhul ei ole dumpingu kordumine tõenäoline. |
| --- | --- |

(83)

Seetõttu leitakse, et Ukrainast pärit impordi puhul ei ole dumpingu kordumine tõenäoline.

3.4.3.   Vene Föderatsioon

| (84) | Uurimisperioodi käigus leiti, et Venemaa tootja ei eksportinud dumpinguhindadega ja ükski asjaolu ei viita sellele, et olukord muutuks, kui meetmed aeguvad. |
| --- | --- |

(84)

Uurimisperioodi käigus leiti, et Venemaa tootja ei eksportinud dumpinguhindadega ja ükski asjaolu ei viita sellele, et olukord muutuks, kui meetmed aeguvad.

| (85) | Pealegi suutis Venemaa eksportiv tootja paljude aastate jooksul tarnida koguselise kohustusena ühendusse kindlaksmääratud koguse ränikarbiidi. Sel viisil eksporditud kogused moodustasid uurimisperioodi jooksul umbes 17 % Venemaa tootja kogutootmisvõimsusest. Seega on Venemaa eksportiv tootja juba leidnud oma koha turul ja Venemaalt pärit impordi järsk suurenemine on väga ebatõenäoline. |
| --- | --- |

(85)

Pealegi suutis Venemaa eksportiv tootja paljude aastate jooksul tarnida koguselise kohustusena ühendusse kindlaksmääratud koguse ränikarbiidi. Sel viisil eksporditud kogused moodustasid uurimisperioodi jooksul umbes 17 % Venemaa tootja kogutootmisvõimsusest. Seega on Venemaa eksportiv tootja juba leidnud oma koha turul ja Venemaalt pärit impordi järsk suurenemine on väga ebatõenäoline.

| (86) | Kuna hinnad, millega Venemaa eksportiv tootja on müünud oma tooteid kolmandatesse riikidesse, on kõrgemad ühendusse müüdud koguste hindadest, on suurte koguste ühenduse turule ümbersuunamise oht suhteliselt väike. |
| --- | --- |

(86)

Kuna hinnad, millega Venemaa eksportiv tootja on müünud oma tooteid kolmandatesse riikidesse, on kõrgemad ühendusse müüdud koguste hindadest, on suurte koguste ühenduse turule ümbersuunamise oht suhteliselt väike.

| (87) | Peale selle leiti, et Venemaa eksportiv tootja töötas täisvõimsuse piiril ja tema tootmisvõimsuse suurendamise võimalused on piiratud. |
| --- | --- |

(87)

Peale selle leiti, et Venemaa eksportiv tootja töötas täisvõimsuse piiril ja tema tootmisvõimsuse suurendamise võimalused on piiratud.

| (88) | Seetõttu tehti järeldus, et Vene Föderatsioonist pärit impordi puhul ei ole dumpingu kordumine tõenäoline. |
| --- | --- |

(88)

Seetõttu tehti järeldus, et Vene Föderatsioonist pärit impordi puhul ei ole dumpingu kordumine tõenäoline.

| (89) | Ukrainat ja Venemaad käsitleva uurimise tulemusi arvesse võttes tuleks menetlus nimetatud riikide suhtes lõpetada. |
| --- | --- |

(89)

Ukrainat ja Venemaad käsitleva uurimise tulemusi arvesse võttes tuleks menetlus nimetatud riikide suhtes lõpetada.

4.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

| (90) | Pärast viimast aegumise läbivaatamist on ühenduse tootmisharu struktuur muutunud, st endine Saksamaa tootja Elektroschmelzwerk Kempten GmbH (München) jagunes kaheks omavahel seotud äriühinguks, millest üks asub Madalmaades ja teine Saksamaal. Esimene tegeleb vaid toorränikarbiidi tootmise ja töötlemisega, teises töödeldakse äriühingus Kollo Silicon carbide B.V. toodetud ränikarbiidi, kuid lõpptoode on samasugune toode. Peale selle müüb ESK-SIC GmbH nii enda kui ka Kollo Silicon carbide B.V. toodetud ränikarbiidi. Seetõttu moodustavad mõlemad äriühingud ühe kontserni. |
| --- | --- |

(90)

Pärast viimast aegumise läbivaatamist on ühenduse tootmisharu struktuur muutunud, st endine Saksamaa tootja Elektroschmelzwerk Kempten GmbH (München) jagunes kaheks omavahel seotud äriühinguks, millest üks asub Madalmaades ja teine Saksamaal. Esimene tegeleb vaid toorränikarbiidi tootmise ja töötlemisega, teises töödeldakse äriühingus Kollo Silicon carbide B.V. toodetud ränikarbiidi, kuid lõpptoode on samasugune toode. Peale selle müüb ESK-SIC GmbH nii enda kui ka Kollo Silicon carbide B.V. toodetud ränikarbiidi. Seetõttu moodustavad mõlemad äriühingud ühe kontserni.

4.1.   Ühenduse tootmine

| (91) | Ühenduses valmistavad samasugust toodet kaks tootjat, kelle toodang moodustab ühenduse kogutoodangu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(91)

Ühenduses valmistavad samasugust toodet kaks tootjat, kelle toodang moodustab ühenduse kogutoodangu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

4.2.   Ühenduse tootmisharu

| (92) | Taotlust on toetanud järgmised Euroopa Ühenduse tootjad:






  — | Kollo Silicon carbide B.V. (Madalmaad) koos seotud äriühinguga ESK-SIC GmbH (Saksamaa), |
| --- | --- | --- |

(92)

Taotlust on toetanud järgmised Euroopa Ühenduse tootjad:

—

Kollo Silicon carbide B.V. (Madalmaad) koos seotud äriühinguga ESK-SIC GmbH (Saksamaa),

| — | Navarro SiC, S.A. (Hispaania). |
| --- | --- |

—

Navarro SiC, S.A. (Hispaania).

| (93) | Kuna eelnimetatud ühenduse tootjad toodavad 100 % samasuguse toote ühenduse toodangust, moodustavad kaebuse esitanud tootjad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(93)

Kuna eelnimetatud ühenduse tootjad toodavad 100 % samasuguse toote ühenduse toodangust, moodustavad kaebuse esitanud tootjad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.

5.   ÜHENDUSE TURU OLUKORD

5.1.   Sissejuhatavad märkused

| (94) | Uurides asjaomase impordi mõju ühenduse tootmisharule, hinnati ka tootmisharu seisundit mõjutavaid algmääruse artikli 3 lõikes 5 loetletud majandustegureid ja -näitajaid. |
| --- | --- |

(94)

Uurides asjaomase impordi mõju ühenduse tootmisharule, hinnati ka tootmisharu seisundit mõjutavaid algmääruse artikli 3 lõikes 5 loetletud majandustegureid ja -näitajaid.

5.2.   Tarbimine ühenduse turul

| (95) | Ühenduse tarbimise aluseks võeti vaatlusaluse toote import asjaomastest riikidest ja kõikidest muudest kolmandatest riikidest ning ühenduse tootmisharu müük ühenduse turul. |
| --- | --- |

(95)

Ühenduse tarbimise aluseks võeti vaatlusaluse toote import asjaomastest riikidest ja kõikidest muudest kolmandatest riikidest ning ühenduse tootmisharu müük ühenduse turul.

| (96) | Impordi maht määrati kõnealuse perioodi asjakohasele CN-koodile vastavate Eurostati andmete põhjal. |
| --- | --- |

(96)

Impordi maht määrati kõnealuse perioodi asjakohasele CN-koodile vastavate Eurostati andmete põhjal.

| (97) | Nimetatud andmete põhjal on ühenduse tarbimine veidi suurenenud 217 137 tonnilt 2001. aastal 226 450 tonnile uurimisperioodil, st vaatlusaluse perioodi jooksul kasvas tarbimine 4 %. Muutused on esitatud tabelis 1. |
| --- | --- |

(97)

Nimetatud andmete põhjal on ühenduse tarbimine veidi suurenenud 217 137 tonnilt 2001. aastal 226 450 tonnile uurimisperioodil, st vaatlusaluse perioodi jooksul kasvas tarbimine 4 %. Muutused on esitatud tabelis 1.

| (98) | Tarbimise suundumused ei ole siiski stabiilsed. Ajavahemikus 2001–2003 vähenes tarbimine esmalt 10 %. Alates 2003. aastast suurenes tarbimine üle 10 %, ületades uurimisperioodil 2001. aasta taseme. |
| --- | --- |

(98)

Tarbimise suundumused ei ole siiski stabiilsed. Ajavahemikus 2001–2003 vähenes tarbimine esmalt 10 %. Alates 2003. aastast suurenes tarbimine üle 10 %, ületades uurimisperioodil 2001. aasta taseme.

| (99) | Vaatlusaluse perioodi algul toimunud langust selgitab asjaolu, et ränikarbiid asendati muude toodetega, näiteks ferrosiliitsiumi ja tehisteemandiga, mis olid sel ajal odavamad. |
| --- | --- |

(99)

Vaatlusaluse perioodi algul toimunud langust selgitab asjaolu, et ränikarbiid asendati muude toodetega, näiteks ferrosiliitsiumi ja tehisteemandiga, mis olid sel ajal odavamad.

| (100) | Alates 2003. aastast on koos ränikarbiidi hinna langusega tarbimine jälle kasvanud.
  Tabel 1 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tarbimine (tonnides) | 217 137 | 205 231 | 194 486 | 218 919 | 226 450 |
| Indeks | 100 | 95 | 90 | 101 | 104 |

(100)

Alates 2003. aastast on koos ränikarbiidi hinna langusega tarbimine jälle kasvanud.

Tabel 1

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Ühenduse tarbimine (tonnides)

217 137

205 231

194 486

218 919

226 450

Indeks

100

95

90

101

104

5.3.   Hiina Rahvavabariigist pärit impordi maht, turuosa ja hinnad

| (101) | Hiina Rahvavabariigist pärit impordi mahu ja turuosa areng on esitatud tabelis 2. Kuna Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja ei teinud koostööd, määrati hind ja maht olemasoleva teabe põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18. Võttes arvesse, et muud usaldusväärsed andmed puudusid, määrati kogused Eurostati statistiliste andmete põhjal. |
| --- | --- |

(101)

Hiina Rahvavabariigist pärit impordi mahu ja turuosa areng on esitatud tabelis 2. Kuna Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja ei teinud koostööd, määrati hind ja maht olemasoleva teabe põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18. Võttes arvesse, et muud usaldusväärsed andmed puudusid, määrati kogused Eurostati statistiliste andmete põhjal.

| (102) | Hiina Rahvavabariigist pärit impordi maht oli 2001. aastal 1 205 tonni ja selle turuosa oli 0,6 %. 2002. aastal import veidi suurenes ja ulatus uurimisperioodil 1 467 tonnini, mis vastab 0,7 % turuosale, enne vähenemist 651 tonnini, mis vastab 0,3 % turuosale. |
| --- | --- |

(102)

Hiina Rahvavabariigist pärit impordi maht oli 2001. aastal 1 205 tonni ja selle turuosa oli 0,6 %. 2002. aastal import veidi suurenes ja ulatus uurimisperioodil 1 467 tonnini, mis vastab 0,7 % turuosale, enne vähenemist 651 tonnini, mis vastab 0,3 % turuosale.

| (103) | Hiina Rahvavabariigist pärit impordi hinnad langesid veidi. Tuleks siiski märkida, et Hiina Rahvavabariigist eksporditud väikeseid koguseid arvesse võttes ei saa ekspordihindu pidada representatiivseteks, sest nad võivad olla seotud väga spetsiifiliste tooteliikide või väga spetsiifiliste klientidega. Seetõttu ei saa Eurostati andmete põhjal teha hinnamuutuste kohta asjakohaseid järeldusi. Kaebuses esitatud hindu käsitleva teabe alusel oli siiski võimalik kindlaks teha, et Hiina hinnad (mis ulatusid sõltuvalt toote puhtusastmest ja kvaliteedist 624 eurost kuni 1 814 euroni tonni kohta) lõid EÜ hinnad alla rohkem kui 30 %.
  Tabel 2 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariigist pärit impordi maht (tonnides) | 1 205 | 1 467 | 1 465 | 787 | 651 |
| Hiina Rahvavabariigi impordi turuosa | 0,6 % | 0,7 % | 0,8 % | 0,4 % | 0,3 % |

(103)

Hiina Rahvavabariigist pärit impordi hinnad langesid veidi. Tuleks siiski märkida, et Hiina Rahvavabariigist eksporditud väikeseid koguseid arvesse võttes ei saa ekspordihindu pidada representatiivseteks, sest nad võivad olla seotud väga spetsiifiliste tooteliikide või väga spetsiifiliste klientidega. Seetõttu ei saa Eurostati andmete põhjal teha hinnamuutuste kohta asjakohaseid järeldusi. Kaebuses esitatud hindu käsitleva teabe alusel oli siiski võimalik kindlaks teha, et Hiina hinnad (mis ulatusid sõltuvalt toote puhtusastmest ja kvaliteedist 624 eurost kuni 1 814 euroni tonni kohta) lõid EÜ hinnad alla rohkem kui 30 %.

Tabel 2

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Hiina Rahvavabariigist pärit impordi maht (tonnides)

1 205

1 467

1 465

787

651

Hiina Rahvavabariigi impordi turuosa

0,6 %

0,7 %

0,8 %

0,4 %

0,3 %

5.4.   Import teistest käesoleva läbivaatamisega seotud riikidest

| (104) | Et saada terviklikku ülevaadet ühenduse turu olukorrast, uuriti ka teistest riikidest pärit ränikarbiidi impordi suundumusi. Tuleks märkida, et tootevaliku erinevustest tuleneva suure hinnavahe tõttu ei ole andmed hindade kohta siiski võrreldavad. |
| --- | --- |

(104)

Et saada terviklikku ülevaadet ühenduse turu olukorrast, uuriti ka teistest riikidest pärit ränikarbiidi impordi suundumusi. Tuleks märkida, et tootevaliku erinevustest tuleneva suure hinnavahe tõttu ei ole andmed hindade kohta siiski võrreldavad.

5.4.1.   Venemaa

| (105) | Venemaalt pärit impordi suundumused:
  Tabel 3 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Venemaalt pärit impordi maht (tonnides) | 21 901 | 24 368 | 21 061 | 20 457 | 21 810 |
| Venemaalt pärit impordi turuosa | 10,1 % | 11,9 % | 10,8 % | 9,3 % | 9,6 % |
| Venemaalt pärit impordi hinnad (EUR/tonn) | 453 | 465 | 477 | 464 | 480 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 103 | 105 | 102 | 106 |

(105)

Venemaalt pärit impordi suundumused:

Tabel 3

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Venemaalt pärit impordi maht (tonnides)

21 901

24 368

21 061

20 457

21 810

Venemaalt pärit impordi turuosa

10,1 %

11,9 %

10,8 %

9,3 %

9,6 %

Venemaalt pärit impordi hinnad (EUR/tonn)

453

465

477

464

480

Indeks: 2001 = 100

100

103

105

102

106

| (106) | Venemaalt pärit impordi maht vähenes veidi 21 901 tonnilt 2001. aastal (turuosa 10,1 %) 21 810 tonnile uurimisperioodil (turuosa 9,6 %). Venemaalt pärit impordi keskmised hinnad kasvasid 2001. aastast kuni uurimisperioodini 6,0 %, st 453 eurolt 480 eurole tonni kohta. Venemaalt pärit impordimaht kasvas märkimisväärselt vastavalt põhjenduses 2 nimetatud koguselisele kohustusele. Tuleb meeles pidada, et 23,3 % dumpinguvastane tollimaks oli kehtestatud kõikidele imporditud toodetele, mis ületasid nimetatud kohustusena kindlaks määratud dumpinguvastasest tollimaksust vabastatud koguseid. |
| --- | --- |

(106)

Venemaalt pärit impordi maht vähenes veidi 21 901 tonnilt 2001. aastal (turuosa 10,1 %) 21 810 tonnile uurimisperioodil (turuosa 9,6 %). Venemaalt pärit impordi keskmised hinnad kasvasid 2001. aastast kuni uurimisperioodini 6,0 %, st 453 eurolt 480 eurole tonni kohta. Venemaalt pärit impordimaht kasvas märkimisväärselt vastavalt põhjenduses 2 nimetatud koguselisele kohustusele. Tuleb meeles pidada, et 23,3 % dumpinguvastane tollimaks oli kehtestatud kõikidele imporditud toodetele, mis ületasid nimetatud kohustusena kindlaks määratud dumpinguvastasest tollimaksust vabastatud koguseid.

5.4.2.   Ukraina

| (107) | Ukrainast pärit impordi suundumused:
  Tabel 4 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrainast pärit impordi maht (tonnides) | 4 956 | 6 760 | 7 829 | 8 491 | 7 718 |
| Ukrainast pärit impordi turuosa | 2,3 % | 3,3 % | 4 % | 3,9 % | 3,4 % |
| Ukrainast pärit impordi hinnad (EUR/tonn) | 504 | 502 | 469 | 468 | 489 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 99 | 93 | 96 | 97 |

(107)

Ukrainast pärit impordi suundumused:

Tabel 4

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Ukrainast pärit impordi maht (tonnides)

4 956

6 760

7 829

8 491

7 718

Ukrainast pärit impordi turuosa

2,3 %

3,3 %

4 %

3,9 %

3,4 %

Ukrainast pärit impordi hinnad (EUR/tonn)

504

502

469

468

489

Indeks: 2001 = 100

100

99

93

96

97

| (108) | Ukrainast pärit impordi maht suurenes 4 956 tonnilt 2001. aastal, mis vastab 2,3 % turuosale, 7 718 tonnile uurimisperioodil, mis vastab 3,4 % turuosale. Ukrainast pärit impordi keskmised hinnad langesid 2001. aastast kuni uurimisperioodini 3,0 %, st 504 eurolt 489 eurole tonni kohta. Kui 2004.–2005. aastal vastavalt põhjenduses 4 nimetatud koguselisele kohustusele imporditud kogused välja arvata, siis oli vaatlusalusel perioodil Ukrainast pärit impordi suhtes kehtestatud 24 % dumpinguvastane tollimaks. |
| --- | --- |

(108)

Ukrainast pärit impordi maht suurenes 4 956 tonnilt 2001. aastal, mis vastab 2,3 % turuosale, 7 718 tonnile uurimisperioodil, mis vastab 3,4 % turuosale. Ukrainast pärit impordi keskmised hinnad langesid 2001. aastast kuni uurimisperioodini 3,0 %, st 504 eurolt 489 eurole tonni kohta. Kui 2004.–2005. aastal vastavalt põhjenduses 4 nimetatud koguselisele kohustusele imporditud kogused välja arvata, siis oli vaatlusalusel perioodil Ukrainast pärit impordi suhtes kehtestatud 24 % dumpinguvastane tollimaks.

5.5.   Import käesoleva läbivaatamisega mitteseotud kolmandatest riikidest

5.5.1.   Rumeenia

| (109) | Nagu on nimetatud põhjenduses 6, algatas komisjon pärast Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu esitatud kaebuse kättesaamist 30. juunil 2005. aastal dumpinguvastase menetluse Rumeeniast pärit samasuguse toote impordi suhtes. Uurimine lõpetati pärast seda, kui kaebuse esitanud ühenduse tööstusharu oli kaebuse tagasi võtnud. |
| --- | --- |

(109)

Nagu on nimetatud põhjenduses 6, algatas komisjon pärast Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu esitatud kaebuse kättesaamist 30. juunil 2005. aastal dumpinguvastase menetluse Rumeeniast pärit samasuguse toote impordi suhtes. Uurimine lõpetati pärast seda, kui kaebuse esitanud ühenduse tööstusharu oli kaebuse tagasi võtnud.

| (110) | Rumeeniast pärit impordi suundumused:
  Tabel 5 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rumeeniast pärit impordi maht (tonnides) | 14 173 | 15 694 | 22 844 | 38 459 | 42 387 |
| Rumeeniast pärit impordi turuosa | 6,5 % | 7,6 % | 11,7 % | 17,6 % | 18,7 % |
| Rumeeniast pärit impordi hinnad (EUR/tonn) | 439 | 468 | 465 | 445 | 456 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 107 | 106 | 101 | 104 |

(110)

Rumeeniast pärit impordi suundumused:

Tabel 5

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Rumeeniast pärit impordi maht (tonnides)

14 173

15 694

22 844

38 459

42 387

Rumeeniast pärit impordi turuosa

6,5 %

7,6 %

11,7 %

17,6 %

18,7 %

Rumeeniast pärit impordi hinnad (EUR/tonn)

439

468

465

445

456

Indeks: 2001 = 100

100

107

106

101

104

| (111) | Rumeeniast pärit import kasvas 14 173 tonnilt 2001. aastal, mis vastab 6,5 % turuosale, 42 387 tonnile uurimisperioodil, mis vastab 18,7 % turuosale. Rumeeniast pärit impordi keskmised hinnad kasvasid 2001. aastast kuni uurimisperioodini 3,9 %, st 439 eurolt 456 eurolt tonni kohta. |
| --- | --- |

(111)

Rumeeniast pärit import kasvas 14 173 tonnilt 2001. aastal, mis vastab 6,5 % turuosale, 42 387 tonnile uurimisperioodil, mis vastab 18,7 % turuosale. Rumeeniast pärit impordi keskmised hinnad kasvasid 2001. aastast kuni uurimisperioodini 3,9 %, st 439 eurolt 456 eurolt tonni kohta.

5.5.2.   Norra

| (112) | Norrast pärit impordi suundumused:
  Tabel 6 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Norrast pärit impordi maht (tonnides) | 60 496 | 43 400 | 32 520 | 38 160 | 38 550 |
| Norrast pärit impordi turuosa | 27,9 % | 21,1 % | 16,7 % | 17,4 % | 17,0 % |
| Norrast pärit impordi hinnad (EUR/tonn) | 971 | 919 | 963 | 898 | 973 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 95 | 99 | 93 | 100 |

(112)

Norrast pärit impordi suundumused:

Tabel 6

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Norrast pärit impordi maht (tonnides)

60 496

43 400

32 520

38 160

38 550

Norrast pärit impordi turuosa

27,9 %

21,1 %

16,7 %

17,4 %

17,0 %

Norrast pärit impordi hinnad (EUR/tonn)

971

919

963

898

973

Indeks: 2001 = 100

100

95

99

93

100

| (113) | Norrast pärit impordi maht vähenes 60 496 tonnilt 2001. aastal, mis vastab 27,9 % turuosale, 38 550 tonnile uurimisperioodil, mis vastab 17,0 % turuosale. Norrast pärit impordi keskmine hind oli 2001. aastast kuni uurimisperioodini stabiilne, st 971 eurot tonni kohta 2001. aastal kuni 973 euroni tonni kohta uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(113)

Norrast pärit impordi maht vähenes 60 496 tonnilt 2001. aastal, mis vastab 27,9 % turuosale, 38 550 tonnile uurimisperioodil, mis vastab 17,0 % turuosale. Norrast pärit impordi keskmine hind oli 2001. aastast kuni uurimisperioodini stabiilne, st 971 eurot tonni kohta 2001. aastal kuni 973 euroni tonni kohta uurimisperioodil.

5.5.3.   Muud eespool nimetamata kolmandad riigid

| (114) | Muudest eespool nimetamata kolmandatest riikidest pärit impordi suundumused:
  Tabel 7 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eespool nimetamata riikidest pärit impordi maht (tonnides) | 44 473 | 52 143 | 48 354 | 44 804 | 48 271 |
| Eespool nimetamata riikidest pärit impordi turuosa | 20,5 % | 25,4 % | 24,9 % | 20,5 % | 21,3 % |
| Eespool nimetamata riikidest pärit impordi hinnad (EUR/tonn) | 630 | 618 | 558 | 560 | 552 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 98 | 89 | 89 | 88 |

(114)

Muudest eespool nimetamata kolmandatest riikidest pärit impordi suundumused:

Tabel 7

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Eespool nimetamata riikidest pärit impordi maht (tonnides)

44 473

52 143

48 354

44 804

48 271

Eespool nimetamata riikidest pärit impordi turuosa

20,5 %

25,4 %

24,9 %

20,5 %

21,3 %

Eespool nimetamata riikidest pärit impordi hinnad (EUR/tonn)

630

618

558

560

552

Indeks: 2001 = 100

100

98

89

89

88

| (115) | Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht kasvas veidi 44 473 tonnilt 2001. aastal, mis vastab 20,5 % turuosale, 48 271 tonnile uurimisperioodil, mis vastab 21,3 % turuosale. Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi keskmised hinnad langesid 630 eurolt tonni kohta 2001. aastal 552 eurole tonni kohta uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(115)

Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht kasvas veidi 44 473 tonnilt 2001. aastal, mis vastab 20,5 % turuosale, 48 271 tonnile uurimisperioodil, mis vastab 21,3 % turuosale. Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi keskmised hinnad langesid 630 eurolt tonni kohta 2001. aastal 552 eurole tonni kohta uurimisperioodil.

5.6.   Kokkuvõte

| (116) | Uurimine näitas, et Venemaalt ja Ukrainast pärit import oli suhteliselt stabiilne nii turuosa kui ka keskmiste hindade poolest. Samuti näitas uurimine, et Hiinast imporditud ränikarbiidi kogused on liiga väikesed järelduste tegemiseks mõne ränikarbiidi kvaliteediklassi hinnasuundumuste kohta. Seetõttu kasutati komisjoni käsutuses olevat teavet, st kaebust, mis näitas, et Hiina hinnad löövad EÜ hindu märkimisväärselt alla. |
| --- | --- |

(116)

Uurimine näitas, et Venemaalt ja Ukrainast pärit import oli suhteliselt stabiilne nii turuosa kui ka keskmiste hindade poolest. Samuti näitas uurimine, et Hiinast imporditud ränikarbiidi kogused on liiga väikesed järelduste tegemiseks mõne ränikarbiidi kvaliteediklassi hinnasuundumuste kohta. Seetõttu kasutati komisjoni käsutuses olevat teavet, st kaebust, mis näitas, et Hiina hinnad löövad EÜ hindu märkimisväärselt alla.

| (117) | Samuti selgus, et Rumeeniast pärit import asendas koguseliselt Norrast pärit impordi, sest Rumeenia impordi turuosa kasvas sama palju, kui vähenes Norrast pärit import. Kuigi Norrast pärit impordi keskmised hinnad olid ühenduse tootmisharu hindadest kõrgemad (973 eurot tonni kohta), seda ilmselt kõrge kvaliteediklassi tõttu, olid Rumeeniast pärit impordi hinnad oluliselt madalamad (456 eurot tonni kohta). Seda arvesse võttes tuleb siiski märkida, et Rumeeniast imporditud toode on peaaegu eranditult odavama metallurgilise kvaliteediklassi toode ja seega ei saa hindu võrrelda teiste riikide keskmiste hindadega. |
| --- | --- |

(117)

Samuti selgus, et Rumeeniast pärit import asendas koguseliselt Norrast pärit impordi, sest Rumeenia impordi turuosa kasvas sama palju, kui vähenes Norrast pärit import. Kuigi Norrast pärit impordi keskmised hinnad olid ühenduse tootmisharu hindadest kõrgemad (973 eurot tonni kohta), seda ilmselt kõrge kvaliteediklassi tõttu, olid Rumeeniast pärit impordi hinnad oluliselt madalamad (456 eurot tonni kohta). Seda arvesse võttes tuleb siiski märkida, et Rumeeniast imporditud toode on peaaegu eranditult odavama metallurgilise kvaliteediklassi toode ja seega ei saa hindu võrrelda teiste riikide keskmiste hindadega.

| (118) | Seoses kolmandatest riikidest pärit impordi suundumustega võib märkida, et vaatlusalusel perioodil keskmine hind langes, samal ajal kui ühendusse imporditud kogused ja turuosad püsisid stabiilsetena. |
| --- | --- |

(118)

Seoses kolmandatest riikidest pärit impordi suundumustega võib märkida, et vaatlusalusel perioodil keskmine hind langes, samal ajal kui ühendusse imporditud kogused ja turuosad püsisid stabiilsetena.

6.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU MAJANDUSLIK OLUKORD

6.1.   Sissejuhatav märkus

| (119) | Üks ühenduse tootja müüs osa oma toodangust seotud tootjale, kes töötles ränikarbiidi edasi ja müüs seda vabal turul samasuguse tootena. Järgmises analüüsis ei ole asjaomaste seotud poolte vahelist müüki siiski arvesse võetud. Otsustati, et suletud turul ja vabal turul toimunud müüki ei ole vaja võrdlevalt analüüsida, sest lisatöödeldud kaupade müüki peetakse samasuguse toote müügiks. Seega põhjustaks suletud turu müügi arvessevõtmine topeltarvestuse. Samuti oleks teise tootja lisatöödeldud ränikarbiidi müügist vabal turul teenitud kasumit või kahjumit kompenseerinud esimese suletud turul teenitud tootja kasum või kahjum, sest mõlemaid tootjaid käsitati ühe majandusüksusena. |
| --- | --- |

(119)

Üks ühenduse tootja müüs osa oma toodangust seotud tootjale, kes töötles ränikarbiidi edasi ja müüs seda vabal turul samasuguse tootena. Järgmises analüüsis ei ole asjaomaste seotud poolte vahelist müüki siiski arvesse võetud. Otsustati, et suletud turul ja vabal turul toimunud müüki ei ole vaja võrdlevalt analüüsida, sest lisatöödeldud kaupade müüki peetakse samasuguse toote müügiks. Seega põhjustaks suletud turu müügi arvessevõtmine topeltarvestuse. Samuti oleks teise tootja lisatöödeldud ränikarbiidi müügist vabal turul teenitud kasumit või kahjumit kompenseerinud esimese suletud turul teenitud tootja kasum või kahjum, sest mõlemaid tootjaid käsitati ühe majandusüksusena.

6.2.   Tootmine

| (120) | Ühenduse tootmismaht suurenes vaatlusalusel perioodil 4 %. Tootmine vähenes 2002. aastal samal ajal tarbimise vähenemisega. Alates 2002. aastast on tootmine pidevalt kasvanud. |
| --- | --- |

(120)

Ühenduse tootmismaht suurenes vaatlusalusel perioodil 4 %. Tootmine vähenes 2002. aastal samal ajal tarbimise vähenemisega. Alates 2002. aastast on tootmine pidevalt kasvanud.

6.3.   Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

| (121) | Pärast tootmisvõimsuse kasutamise vähenemist ajavahemikus 2001–2002 on see viimati nimetatud aastast alates veidi suurenenud ning vaatlusalusel perioodil oli selline suurenemine 3 protsendipunkti. Kuna tootmisvõimsus vaatlusalusel perioodil ei muutunud, on selline olukord kooskõlas tootmismahu suurenemisega. Tootmisvõimsust kasutati vaatlusalusel perioodil kogu aeg üle 75 %. |
| --- | --- |

(121)

Pärast tootmisvõimsuse kasutamise vähenemist ajavahemikus 2001–2002 on see viimati nimetatud aastast alates veidi suurenenud ning vaatlusalusel perioodil oli selline suurenemine 3 protsendipunkti. Kuna tootmisvõimsus vaatlusalusel perioodil ei muutunud, on selline olukord kooskõlas tootmismahu suurenemisega. Tootmisvõimsust kasutati vaatlusalusel perioodil kogu aeg üle 75 %.

6.4.   Müügihinnad ja omamaiseid hindu mõjutavad tegurid

| (122) | Ühenduse tootmisharu ühiku müügihind kasvas 2001. aastast kuni uurimisperioodini vähe (vähem kui 5 %). Hinnad olid erakordselt kõrged 2002. aastal, kuid on sellest ajast alates langenud suhteliselt stabiilsele tasemele, olles veidi kõrgemad kui 2001. aastal. Ühenduse müügihinnad tõusid 2002. aastal tootmiskulude suurenemise tõttu, mis pidi kajastuma ka ühenduse tootmisharu müügihindades. Seega osalt ühenduse tootmisharu tootmiskulude vähenemise ja osalt ühenduse turu jätkuva hinnasurve tõttu langesid ühenduse tootmisharu hinnad jälle. |
| --- | --- |

(122)

Ühenduse tootmisharu ühiku müügihind kasvas 2001. aastast kuni uurimisperioodini vähe (vähem kui 5 %). Hinnad olid erakordselt kõrged 2002. aastal, kuid on sellest ajast alates langenud suhteliselt stabiilsele tasemele, olles veidi kõrgemad kui 2001. aastal. Ühenduse müügihinnad tõusid 2002. aastal tootmiskulude suurenemise tõttu, mis pidi kajastuma ka ühenduse tootmisharu müügihindades. Seega osalt ühenduse tootmisharu tootmiskulude vähenemise ja osalt ühenduse turu jätkuva hinnasurve tõttu langesid ühenduse tootmisharu hinnad jälle.

6.5.   Varud

| (123) | Varud vähenesid vaatlusalusel perioodil veidi, st 1 %, kuigi need suurenesid oluliselt ajavahemikus 2002–2003, enne kui langesid 2001. aasta tasemele. Kasvu põhjustas müügi vähenemine, nagu on selgitatud põhjenduses 124. Alates 2003. aastast vähenesid varud mitte ainult müügi suurenemise tõttu ühenduse turul, vaid ka ühenduse tootmisharu ekspordi suurenemise tõttu. Hoolimata sellest leiti, et varusid oli hoitud väga mõistlikul tasemel kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. |
| --- | --- |

(123)

Varud vähenesid vaatlusalusel perioodil veidi, st 1 %, kuigi need suurenesid oluliselt ajavahemikus 2002–2003, enne kui langesid 2001. aasta tasemele. Kasvu põhjustas müügi vähenemine, nagu on selgitatud põhjenduses 124. Alates 2003. aastast vähenesid varud mitte ainult müügi suurenemise tõttu ühenduse turul, vaid ka ühenduse tootmisharu ekspordi suurenemise tõttu. Hoolimata sellest leiti, et varusid oli hoitud väga mõistlikul tasemel kogu vaatlusaluse perioodi jooksul.

6.6.   Müük ja turuosa

| (124) | Samasuguse toote müük ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul vähenes vaatlusalusel perioodil üldiselt 4 %. Kuna ühenduse tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 4 %, väljendub müügi vähenemine ühenduse tootmisharu turuosa kaotuses 2,6 %. |
| --- | --- |

(124)

Samasuguse toote müük ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul vähenes vaatlusalusel perioodil üldiselt 4 %. Kuna ühenduse tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 4 %, väljendub müügi vähenemine ühenduse tootmisharu turuosa kaotuses 2,6 %.

6.7.   Investeeringud

| (125) | Investeeringud suurenesid ja kahekordistusid vaatlusalusel perioodil. Leiti, et investeeringud olid seotud tehnilise sisseseade väljavahetamise ja hooldusega ning ka toodete väljatöötamisega uute rakendusalade jaoks. |
| --- | --- |

(125)

Investeeringud suurenesid ja kahekordistusid vaatlusalusel perioodil. Leiti, et investeeringud olid seotud tehnilise sisseseade väljavahetamise ja hooldusega ning ka toodete väljatöötamisega uute rakendusalade jaoks.

6.8.   Kasv

| (126) | Üldiselt tuleb märkida, et ühenduse tootmisharu turuosa vabal turul vähenes (vt põhjendus 124), samal ajal kui üldine turg suurenes 4 %. Seetõttu ei ole ühenduse tootmisharu saanud osaleda turu kasvus. |
| --- | --- |

(126)

Üldiselt tuleb märkida, et ühenduse tootmisharu turuosa vabal turul vähenes (vt põhjendus 124), samal ajal kui üldine turg suurenes 4 %. Seetõttu ei ole ühenduse tootmisharu saanud osaleda turu kasvus.

6.9.   Tööhõive ja töötasud

| (127) | Tööhõive vähenes vaatlusalusel perioodil 7 %. Töötasude kogusumma vähenes vaatlusalusel perioodil 2 %. Keskmine kaalutud palk aga suurenes, sest koondatud töötajatele tuli maksta lahkumistoetust. Peale selle, et saada seadmetesse tehtud investeeringutest täit kasu, tuli palgata oskustöölisi, mis suurendas tööjõukulusid. |
| --- | --- |

(127)

Tööhõive vähenes vaatlusalusel perioodil 7 %. Töötasude kogusumma vähenes vaatlusalusel perioodil 2 %. Keskmine kaalutud palk aga suurenes, sest koondatud töötajatele tuli maksta lahkumistoetust. Peale selle, et saada seadmetesse tehtud investeeringutest täit kasu, tuli palgata oskustöölisi, mis suurendas tööjõukulusid.

6.10.   Tootlikkus

| (128) | Tootlikkus ühe töötaja kohta, mis määrati ühe töötaja kohta toodetud ühikutena, suurenes vaatlusalusel perioodil 12 %. Tootlikkuse tõusus kajastub seadmetesse tehtud investeeringute tase ja töötajate arvu vähendamine. |
| --- | --- |

(128)

Tootlikkus ühe töötaja kohta, mis määrati ühe töötaja kohta toodetud ühikutena, suurenes vaatlusalusel perioodil 12 %. Tootlikkuse tõusus kajastub seadmetesse tehtud investeeringute tase ja töötajate arvu vähendamine.

6.11.   Rahavood, kapitali kaasamise võime

| (129) | Rahavood suurenesid vaatlusalusel perioodil 10 %. |
| --- | --- |

(129)

Rahavood suurenesid vaatlusalusel perioodil 10 %.

| (130) | Ühenduse tootjatele ei valmistanud kapitali hankimine mingeid raskusi. Nad rahastasid oma tegevust seotud äriühingutelt ja pankadelt saadud laenude abil. Samuti kasutati omafinantseeringuid. |
| --- | --- |

(130)

Ühenduse tootjatele ei valmistanud kapitali hankimine mingeid raskusi. Nad rahastasid oma tegevust seotud äriühingutelt ja pankadelt saadud laenude abil. Samuti kasutati omafinantseeringuid.

6.12.   Netovaralt laekuv tulu

| (131) | Netovaralt saadud tulu väljendati ühenduses müüdud samasuguse toote maksustamiseelse puhaskasumi osakaaluna ühenduses müüdud samasugusele tootele eraldatud omakapitali põhivara jääkmaksumusest. Muutused olid samad mis tasuvuse puhul (vt põhjendus 132). |
| --- | --- |

(131)

Netovaralt saadud tulu väljendati ühenduses müüdud samasuguse toote maksustamiseelse puhaskasumi osakaaluna ühenduses müüdud samasugusele tootele eraldatud omakapitali põhivara jääkmaksumusest. Muutused olid samad mis tasuvuse puhul (vt põhjendus 132).

6.13.   Tasuvus

| (132) | Ühenduse tootmisharu tasuvus väljendatuna protsendina netoväärtusest vähenes järsult ajavahemikus 2001–2003, mil juba niigi madal kasumimarginaal vähenes rohkem kui poole võrra. Seejärel hakkas tasuvus siiski suurenema ja jõudis 2001. aasta tasemele. Uurimisperioodi jooksul moodustas ühenduse tootmisharu saadud kasum veidi rohkem kui pool 2001. aastal saavutatud tasemest. 2002. aastal ei suutnud hinnatõus tasakaalustada tootmiskulude tõusu ja väiksemast müügist tulenenud kahjumit. 2003. aastal olid näitajad veel halvemad, sest hinnad alanesid ning müük vähenes veelgi. 2004. aastal ja uurimisperioodi jooksul paranes ühenduse tootmisharu tasuvus tänu müügi olulisele suurenemisele, samal ajal kui hinnad olid stabiilsed. |
| --- | --- |

(132)

Ühenduse tootmisharu tasuvus väljendatuna protsendina netoväärtusest vähenes järsult ajavahemikus 2001–2003, mil juba niigi madal kasumimarginaal vähenes rohkem kui poole võrra. Seejärel hakkas tasuvus siiski suurenema ja jõudis 2001. aasta tasemele. Uurimisperioodi jooksul moodustas ühenduse tootmisharu saadud kasum veidi rohkem kui pool 2001. aastal saavutatud tasemest. 2002. aastal ei suutnud hinnatõus tasakaalustada tootmiskulude tõusu ja väiksemast müügist tulenenud kahjumit. 2003. aastal olid näitajad veel halvemad, sest hinnad alanesid ning müük vähenes veelgi. 2004. aastal ja uurimisperioodi jooksul paranes ühenduse tootmisharu tasuvus tänu müügi olulisele suurenemisele, samal ajal kui hinnad olid stabiilsed.

6.14.   Dumpingumarginaali suurus

| (133) | Seoses tegeliku dumpingumarginaali mõjuga ühenduse tootmisharule ei saa teha asjakohaseid järeldusi, sest Hiina Rahvavabariigist pärit import on vähenenud. |
| --- | --- |

(133)

Seoses tegeliku dumpingumarginaali mõjuga ühenduse tootmisharule ei saa teha asjakohaseid järeldusi, sest Hiina Rahvavabariigist pärit import on vähenenud.

6.15.   Toibumine varasema dumpingu mõjudest

| (134) | Kuigi eespool kirjeldatud näitajate põhjal on pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2000. aastal ühenduse tootmisharu olukord mõnevõrra paranenud, tõendavad need ka, et ühenduse tootmisharu on ikka veel habras ja haavatav. |
| --- | --- |

(134)

Kuigi eespool kirjeldatud näitajate põhjal on pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2000. aastal ühenduse tootmisharu olukord mõnevõrra paranenud, tõendavad need ka, et ühenduse tootmisharu on ikka veel habras ja haavatav.

6.16.   Kokkuvõte

| (135) | Alates 2001. aastast kuni uurimisperioodini paranesid järgmised näitajad: ühenduse tootmisharu müügihinnad, tootmisvõimsuse rakendusaste ja tootmismaht kasvasid ning lõppvarud vähenesid veidi. Tootlikkus suurenes oluliselt. Samuti suurenesid investeeringud ja rahavood. |
| --- | --- |

(135)

Alates 2001. aastast kuni uurimisperioodini paranesid järgmised näitajad: ühenduse tootmisharu müügihinnad, tootmisvõimsuse rakendusaste ja tootmismaht kasvasid ning lõppvarud vähenesid veidi. Tootlikkus suurenes oluliselt. Samuti suurenesid investeeringud ja rahavood.

| (136) | Järgmised näitajad aga halvenesid: müügimaht vähenes, tootmiskulud tonni kohta ja keskmine tööjõukulu töötaja kohta suurenesid, samal ajal kui tööhõive vähenes. Samuti vähenes tasuvus ja netovara. |
| --- | --- |

(136)

Järgmised näitajad aga halvenesid: müügimaht vähenes, tootmiskulud tonni kohta ja keskmine tööjõukulu töötaja kohta suurenesid, samal ajal kui tööhõive vähenes. Samuti vähenes tasuvus ja netovara.

| (137) | Üldiselt on ühenduse tootmisharu olukord keeruline: kuigi mõned näitajad on paranenud, on teised jälle halvenenud. Kui võrrelda eelnimetatud suundumusi määruses (EÜ) nr 1100/2000 kirjeldatud suundumustega, on selge, et dumpinguvastaste meetmete kasutuselevõtmine 2000. aastal on võimaldanud ühenduse tootmisharul oma olukorda stabiliseerida, kuid mitte täielikult toibuda teda kahjustavast olukorrast. Kuigi ühenduse tootmisharu on pärast positiivseid muutusi hakanud investeerima uuteks rakendusteks ette nähtud uutesse seadmetesse, tuleks rõhutada, et väga hinnatundliku turu tõttu on ühenduse tootmisharu turuosa ja tasuvus vähenenud. |
| --- | --- |

(137)

Üldiselt on ühenduse tootmisharu olukord keeruline: kuigi mõned näitajad on paranenud, on teised jälle halvenenud. Kui võrrelda eelnimetatud suundumusi määruses (EÜ) nr 1100/2000 kirjeldatud suundumustega, on selge, et dumpinguvastaste meetmete kasutuselevõtmine 2000. aastal on võimaldanud ühenduse tootmisharul oma olukorda stabiliseerida, kuid mitte täielikult toibuda teda kahjustavast olukorrast. Kuigi ühenduse tootmisharu on pärast positiivseid muutusi hakanud investeerima uuteks rakendusteks ette nähtud uutesse seadmetesse, tuleks rõhutada, et väga hinnatundliku turu tõttu on ühenduse tootmisharu turuosa ja tasuvus vähenenud.

| (138) | Ühenduse tootmisharu toodetud ränikarbiidi ühe ühiku hind on alates 2001. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni kasvanud. Esialgne kasv oleks pidanud korvama ümberkorralduste ja tõhususega seotud kulutuste tõttu kasvanud tootmiskulud. Müügihinna kasv ei suutnud siiski kompenseerida tootmiskulude kasvu, mistõttu vähenes kasumimarginaal. |
| --- | --- |

(138)

Ühenduse tootmisharu toodetud ränikarbiidi ühe ühiku hind on alates 2001. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni kasvanud. Esialgne kasv oleks pidanud korvama ümberkorralduste ja tõhususega seotud kulutuste tõttu kasvanud tootmiskulud. Müügihinna kasv ei suutnud siiski kompenseerida tootmiskulude kasvu, mistõttu vähenes kasumimarginaal.

| (139) | Kuigi ühenduse tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 4 %, kaotas ühenduse tootmisharu 2,6 % oma turuosast, st ühenduse tootmisharu ei saanud suurenenud tarbimisest kasu. |
| --- | --- |

(139)

Kuigi ühenduse tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 4 %, kaotas ühenduse tootmisharu 2,6 % oma turuosast, st ühenduse tootmisharu ei saanud suurenenud tarbimisest kasu.

| (140) | Teisalt paranes vaatlusalusel perioodil ühenduse tootmisharu eksporditegevus, sest ekspordimaht suurenes oluliselt, st üle 25 %. See näitab, et ühenduse tootmisharu toodab konkurentsivõimelist toodet, mis on edukas kolmandate riikide turgudel, kuigi konkureerib seal muu impordiga. |
| --- | --- |

(140)

Teisalt paranes vaatlusalusel perioodil ühenduse tootmisharu eksporditegevus, sest ekspordimaht suurenes oluliselt, st üle 25 %. See näitab, et ühenduse tootmisharu toodab konkurentsivõimelist toodet, mis on edukas kolmandate riikide turgudel, kuigi konkureerib seal muu impordiga.

| (141) | Kui võrrelda ühenduse tootmisharu olukorda vaatlusaluse perioodi alguses ja lõpus, on paljud kahjunäitajad, näiteks tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste, varud ja turuosa, samal tasemel. Muud näitajad, näiteks müügimaht, tootmiskulud, tasuvus, investeeringutasuvus ja tööhõive, on selgelt halvenenud, samal ajal kui paranenud on ainult üksikud näitajad, näiteks ühiku müügihind, tootlikkus, investeeringud ja rahavood. Seetõttu järeldatakse, et hoolimata ühenduse tootmisharu olukorra stabiliseerumisest vaatlusalusel perioodil võrreldes meetmete kehtestamisele 2000. aastal eelnenud perioodiga, on ühenduse tootmisharu ikka veel nõrk. Eriti näitab seda selgelt vähenenud tasuvus, mis ei olnud jõudnud vastuvõetavale tasemele uurimisperioodi jooksul, ning ühenduse tootmisharu vähenenud turuosa näitab, et tootmisharu ei ole täielikult toibunud dumpingu kahjustavast mõjust. |
| --- | --- |

(141)

Kui võrrelda ühenduse tootmisharu olukorda vaatlusaluse perioodi alguses ja lõpus, on paljud kahjunäitajad, näiteks tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste, varud ja turuosa, samal tasemel. Muud näitajad, näiteks müügimaht, tootmiskulud, tasuvus, investeeringutasuvus ja tööhõive, on selgelt halvenenud, samal ajal kui paranenud on ainult üksikud näitajad, näiteks ühiku müügihind, tootlikkus, investeeringud ja rahavood. Seetõttu järeldatakse, et hoolimata ühenduse tootmisharu olukorra stabiliseerumisest vaatlusalusel perioodil võrreldes meetmete kehtestamisele 2000. aastal eelnenud perioodiga, on ühenduse tootmisharu ikka veel nõrk. Eriti näitab seda selgelt vähenenud tasuvus, mis ei olnud jõudnud vastuvõetavale tasemele uurimisperioodi jooksul, ning ühenduse tootmisharu vähenenud turuosa näitab, et tootmisharu ei ole täielikult toibunud dumpingu kahjustavast mõjust.

7.   KAHJU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (142) | Nagu on selgitatud põhjendustes 56 ja 57, võivad Hiina Rahvavabariigi eksportivad tootjad oluliselt suurendada ühendusse suunatud ekspordi mahtu, suunates praegu kolmandatesse riikidesse eksporditava mahu ümber atraktiivsemale ühenduse turule ja/või kasutades oma vaba tootmisvõimsust. Nende kasutamata tootmisvõimsus ulatub kuni 200 000 tonnini, mis moodustab peaaegu 100 % ühenduse tarbimisest. Seetõttu on tõenäoline, et pärast meetmete kehtetuks tunnistamist jõuavad ühenduse turule suured kogused Hiina ränikarbiidi, et võita tagasi kaotatud turuosa ja seda suurendada. |
| --- | --- |

(142)

Nagu on selgitatud põhjendustes 56 ja 57, võivad Hiina Rahvavabariigi eksportivad tootjad oluliselt suurendada ühendusse suunatud ekspordi mahtu, suunates praegu kolmandatesse riikidesse eksporditava mahu ümber atraktiivsemale ühenduse turule ja/või kasutades oma vaba tootmisvõimsust. Nende kasutamata tootmisvõimsus ulatub kuni 200 000 tonnini, mis moodustab peaaegu 100 % ühenduse tarbimisest. Seetõttu on tõenäoline, et pärast meetmete kehtetuks tunnistamist jõuavad ühenduse turule suured kogused Hiina ränikarbiidi, et võita tagasi kaotatud turuosa ja seda suurendada.

| (143) | Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul oli Hiina Rahvavabariigi põhiline turg jätkuvalt Põhja-Ameerika. Kuigi Põhja-Ameerikas tegutseb veel vaid üks toorränikarbiidi tootja, kelle tootmisvõimsus on 50 000 tonni, on nimetatud piirkonna tarbimine 250 000 tonni. 80 % USAsse imporditavast toorränikarbiidist ja 57 % ränikarbiidi teradest on pärit Hiinast, talle järgnevad Brasiilia (12 %), Norra (10 %) ja Saksamaa (6 %). Isegi kui Hiina Rahvavabariik suudaks USAs üle võtta teiste kolmandate riikide impordi osa, oleks Hiina Rahvavabariigi vaba tootmisvõimsus ikkagi piisav, et pärast meetmete kehtetuks tunnistamist ujutada ühenduse turg üle odava ränikarbiidiga. Muutused USA turul, kus ei ole kehtestatud dumpinguvastaseid tollimakse, hakkaksid pärast meetmete kehtetuks tunnistamist üsna tõenäoliselt kajastuma ühenduse turul. |
| --- | --- |

(143)

Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul oli Hiina Rahvavabariigi põhiline turg jätkuvalt Põhja-Ameerika. Kuigi Põhja-Ameerikas tegutseb veel vaid üks toorränikarbiidi tootja, kelle tootmisvõimsus on 50 000 tonni, on nimetatud piirkonna tarbimine 250 000 tonni. 80 % USAsse imporditavast toorränikarbiidist ja 57 % ränikarbiidi teradest on pärit Hiinast, talle järgnevad Brasiilia (12 %), Norra (10 %) ja Saksamaa (6 %). Isegi kui Hiina Rahvavabariik suudaks USAs üle võtta teiste kolmandate riikide impordi osa, oleks Hiina Rahvavabariigi vaba tootmisvõimsus ikkagi piisav, et pärast meetmete kehtetuks tunnistamist ujutada ühenduse turg üle odava ränikarbiidiga. Muutused USA turul, kus ei ole kehtestatud dumpinguvastaseid tollimakse, hakkaksid pärast meetmete kehtetuks tunnistamist üsna tõenäoliselt kajastuma ühenduse turul.

| (144) | Kuna ükski Hiina eksportiv tootja ei teinud koostööd, põhines teave võimalike Hiina hindade kohta meetmete kehtetuks tunnistamise korral algmääruse artikli 18 kohaselt kättesaadavatel andmetel. Sellega seoses kasutati kaebuses esitatud teavet, impordistatistikat ja muud turu kohta kättesaadavat teavet. Seega, nagu on märgitud eespool põhjenduses 56, olid kaebuses esitatud teabe kohaselt USAsse ja Jaapanisse eksporditava kõrgematesse kvaliteediklassidesse kuuluva toote hinnad oluliselt madalamad ühenduse tootmisharu sama kvaliteediklassi toote hindadest. |
| --- | --- |

(144)

Kuna ükski Hiina eksportiv tootja ei teinud koostööd, põhines teave võimalike Hiina hindade kohta meetmete kehtetuks tunnistamise korral algmääruse artikli 18 kohaselt kättesaadavatel andmetel. Sellega seoses kasutati kaebuses esitatud teavet, impordistatistikat ja muud turu kohta kättesaadavat teavet. Seega, nagu on märgitud eespool põhjenduses 56, olid kaebuses esitatud teabe kohaselt USAsse ja Jaapanisse eksporditava kõrgematesse kvaliteediklassidesse kuuluva toote hinnad oluliselt madalamad ühenduse tootmisharu sama kvaliteediklassi toote hindadest.

| (145) | Seda suundumust kinnitasid ka muud teabeallikad, mille kohaselt Hiina ekspordihinnad muudesse kolmandatesse riikidesse, näiteks USAsse ja Lõuna-Aafrikasse, eksportimisel olid Eurostati andmetel oluliselt madalamad ühendusse suunatud ekspordi hindadest, st 540 eurot kristallilisse kvaliteediklassi kuuluva toote tonni kohta (minimaalselt 97 %) ja 123 eurot metallurgilisse kvaliteediklassi kuuluva toote tonni kohta. Tuleks rõhutada, et Hiina eksportijad suudavad toota ja Euroopa Ühendusse eksportida igat liiki kvaliteetset ränikarbiidi. Uurimine näitas, et kõige väärtuslikumat ja kallimat ränikarbiidi müüdi Euroopa Ühendusse hinnaga 1 500 eurot tonni kohta (tollimaksud maha arvatud), mis koos impordimaksude ja dumpinguvastase tollimaksuga ulatub 2 400 euroni tonni kohta. Isegi viimati nimetatud hind on ühenduse tootjate pakutud hinnast madalam. Üldisemalt öeldes näitab Eurostati statistika, et kunagi on Hiinast ühendusse eksporditud toote hinnad olnud väga madalad, st umbes 250–500 eurot tonni kohta. Seega võib eeldada, et kui meetmed aeguvad, tuleks Hiina ränikarbiid turule uuesti väga madalate hindadega. |
| --- | --- |

(145)

Seda suundumust kinnitasid ka muud teabeallikad, mille kohaselt Hiina ekspordihinnad muudesse kolmandatesse riikidesse, näiteks USAsse ja Lõuna-Aafrikasse, eksportimisel olid Eurostati andmetel oluliselt madalamad ühendusse suunatud ekspordi hindadest, st 540 eurot kristallilisse kvaliteediklassi kuuluva toote tonni kohta (minimaalselt 97 %) ja 123 eurot metallurgilisse kvaliteediklassi kuuluva toote tonni kohta. Tuleks rõhutada, et Hiina eksportijad suudavad toota ja Euroopa Ühendusse eksportida igat liiki kvaliteetset ränikarbiidi. Uurimine näitas, et kõige väärtuslikumat ja kallimat ränikarbiidi müüdi Euroopa Ühendusse hinnaga 1 500 eurot tonni kohta (tollimaksud maha arvatud), mis koos impordimaksude ja dumpinguvastase tollimaksuga ulatub 2 400 euroni tonni kohta. Isegi viimati nimetatud hind on ühenduse tootjate pakutud hinnast madalam. Üldisemalt öeldes näitab Eurostati statistika, et kunagi on Hiinast ühendusse eksporditud toote hinnad olnud väga madalad, st umbes 250–500 eurot tonni kohta. Seega võib eeldada, et kui meetmed aeguvad, tuleks Hiina ränikarbiid turule uuesti väga madalate hindadega.

| (146) | Seda kinnitab asjaolu, et 2006. aastal, pärast seda, kui Hiina asutused alandasid oluliselt ekspordilitsentsi tasusid, st 125–208 eurolt 25,8 eurole tonni kohta, on kõnealuse toote kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad alanenud tasemeni, mis lööks ühenduse tootmisharu praeguse hinnataseme veelgi rohkem alla. |
| --- | --- |

(146)

Seda kinnitab asjaolu, et 2006. aastal, pärast seda, kui Hiina asutused alandasid oluliselt ekspordilitsentsi tasusid, st 125–208 eurolt 25,8 eurole tonni kohta, on kõnealuse toote kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad alanenud tasemeni, mis lööks ühenduse tootmisharu praeguse hinnataseme veelgi rohkem alla.

| (147) | Peale selle on tõenäoline, et müügi oluliseks suurendamiseks, kasutades selleks vaba tootmisvõimsust, ning ühenduses märkimisväärse turuosa hõlmamiseks peavad Hiina eksportivad tootjad ka kolmandatest riikidest pärit impordi hindu alla lööma. See suurendaks hinnasurvet ja mitte ainult ei takistaks ühenduse tootmisharu toibumast varasemast kahjust, vaid tooks kaasa ikka veel haavatava seisundi halvenemise. |
| --- | --- |

(147)

Peale selle on tõenäoline, et müügi oluliseks suurendamiseks, kasutades selleks vaba tootmisvõimsust, ning ühenduses märkimisväärse turuosa hõlmamiseks peavad Hiina eksportivad tootjad ka kolmandatest riikidest pärit impordi hindu alla lööma. See suurendaks hinnasurvet ja mitte ainult ei takistaks ühenduse tootmisharu toibumast varasemast kahjust, vaid tooks kaasa ikka veel haavatava seisundi halvenemise.

| (148) | Eelmistes põhjendustes nimetatud põhjustel on tõenäoline, et kui Hiina Rahvavabariigi suhtes kehtestatud meetmed aeguvad, hakkavad Hiina eksportivad tootjad oma kaotatud turuosa tagasisaamiseks taas eksportima ühendusse suuri koguseid dumpinguhindadega, mis lööksid EÜ hindu märkimisväärselt alla. |
| --- | --- |

(148)

Eelmistes põhjendustes nimetatud põhjustel on tõenäoline, et kui Hiina Rahvavabariigi suhtes kehtestatud meetmed aeguvad, hakkavad Hiina eksportivad tootjad oma kaotatud turuosa tagasisaamiseks taas eksportima ühendusse suuri koguseid dumpinguhindadega, mis lööksid EÜ hindu märkimisväärselt alla.

| (149) | Seetõttu järeldati, et kui Hiina Rahvavabariigist pärit ränikarbiidi impordi suhtes kehtestatud meetmed aeguvad, on tõenäoline, et kahjustav dumping kordub. |
| --- | --- |

(149)

Seetõttu järeldati, et kui Hiina Rahvavabariigist pärit ränikarbiidi impordi suhtes kehtestatud meetmed aeguvad, on tõenäoline, et kahjustav dumping kordub.

8.   ÜHENDUSE HUVI

8.1.   Sissejuhatus

| (150) | Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kohaldamise jätkamine oleks vastuolus ühenduse huvidega tervikuna. Ühenduse huvi kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide hindamisel. |
| --- | --- |

(150)

Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kohaldamise jätkamine oleks vastuolus ühenduse huvidega tervikuna. Ühenduse huvi kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide hindamisel.

| (151) | Ei tohiks unustada, et eelmise uurimise käigus leiti, et meetmete kehtivuse pikendamine ei ole vastuolus ühenduse huviga. Esialgse uurimise jooksul pooldasid väga paljud koostööd tegevad kasutajad ja importijad meetmete kohaldamise jätkamist. |
| --- | --- |

(151)

Ei tohiks unustada, et eelmise uurimise käigus leiti, et meetmete kehtivuse pikendamine ei ole vastuolus ühenduse huviga. Esialgse uurimise jooksul pooldasid väga paljud koostööd tegevad kasutajad ja importijad meetmete kohaldamise jätkamist.

| (152) | Käesolevas menetluses ei olnud põhjendustes 153, 159 ja 160–171 nimetatud põhjustel ükski koostööd tegev kasutaja, importija ega toorainetootja Hiina Rahvavabariigi suhtes kehtestatud meetmete kohaldamise jätkamise vastu. |
| --- | --- |

(152)

Käesolevas menetluses ei olnud põhjendustes 153, 159 ja 160–171 nimetatud põhjustel ükski koostööd tegev kasutaja, importija ega toorainetootja Hiina Rahvavabariigi suhtes kehtestatud meetmete kohaldamise jätkamise vastu.

8.2.   Ühenduse tootmisharu huvi

8.2.1.   Meetmete kohaldamise jätkamise mõju

| (153) | Hoolimata ühenduse tootmisharu olukorra märkimisväärsest paranemisest pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2000. aastal, on selge, et nimetatud meetmete eeldatud mõju ühenduse tootmisharu olukorra paranemisele ei ole olnud veel täielik. |
| --- | --- |

(153)

Hoolimata ühenduse tootmisharu olukorra märkimisväärsest paranemisest pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2000. aastal, on selge, et nimetatud meetmete eeldatud mõju ühenduse tootmisharu olukorra paranemisele ei ole olnud veel täielik.

| (154) | Hiina Rahvavabariigist pärit ränikarbiidi impordi suhtes kehtestatud meetmete säilitamise abil hoitakse ära hinna edasine langus ühenduse turul ja ühenduse tootmisharu suudaks saavutada mõistliku hinnataseme ning parandaks oma majanduslikku olukorda. Seda peamiselt selle tõttu, et ühenduse tootmisharu on teinud suuri investeeringuid, et töödelda teatavat liiki ränikarbiidi, mis on ette nähtud uute rakendusalade jaoks, näiteks diislikütuse tahkete osakeste filtrites. See võimaldab neil üsna tõenäoliselt tulevikus suurendada müügihindu ja -mahtu ning võita tagasi kaotatud turuosa. |
| --- | --- |

(154)

Hiina Rahvavabariigist pärit ränikarbiidi impordi suhtes kehtestatud meetmete säilitamise abil hoitakse ära hinna edasine langus ühenduse turul ja ühenduse tootmisharu suudaks saavutada mõistliku hinnataseme ning parandaks oma majanduslikku olukorda. Seda peamiselt selle tõttu, et ühenduse tootmisharu on teinud suuri investeeringuid, et töödelda teatavat liiki ränikarbiidi, mis on ette nähtud uute rakendusalade jaoks, näiteks diislikütuse tahkete osakeste filtrites. See võimaldab neil üsna tõenäoliselt tulevikus suurendada müügihindu ja -mahtu ning võita tagasi kaotatud turuosa.

| (155) | Kõnealune ühenduse tootmisharu on struktuuriliselt elujõuline majandusharu. Seda kinnitavad paranenud eksporditegevus ja ümberkorraldusteks tehtud jõupingutused. |
| --- | --- |

(155)

Kõnealune ühenduse tootmisharu on struktuuriliselt elujõuline majandusharu. Seda kinnitavad paranenud eksporditegevus ja ümberkorraldusteks tehtud jõupingutused.

| (156) | Eespool nimetatud põhjustel on mõistlik eeldada, et meetmed on ühenduse tootmisharule jätkuvalt kasulikud ja aitavad ootuspäraste kasumimarginaalide saavutamisega selle olukorda parandada. Seda arvesse võttes otsustati, et Hiina Rahvavabariigist pärit ränikarbiidi impordi vastaste meetmete jätkuv kohaldamine on ühenduse tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(156)

Eespool nimetatud põhjustel on mõistlik eeldada, et meetmed on ühenduse tootmisharule jätkuvalt kasulikud ja aitavad ootuspäraste kasumimarginaalide saavutamisega selle olukorda parandada. Seda arvesse võttes otsustati, et Hiina Rahvavabariigist pärit ränikarbiidi impordi vastaste meetmete jätkuv kohaldamine on ühenduse tootmisharu huvides.

8.2.2.   Meetmete aegumise mõju

| (157) | Kui Hiina Rahvavabariigist pärit ränikarbiidi impordi suhtes kehtestatud meetmed aeguvad, on põhjust karta, et ühenduse turule jõuavad hiiglaslikud kogused dumpinguhindadega Hiina ränikarbiidi, avaldades ühenduse turule olulist hinnasurvet. Sel juhul on tõenäoline, et kasvav dumpinguhinnaga import kahjustab jälle ühenduse tootmisharu, põhjustades selle turuosa vähenemise ja niigi nõrga majandusliku olukorra halvenemise. Sellisel juhul ei ole välistatud ühenduse tootmisharu kadumine. |
| --- | --- |

(157)

Kui Hiina Rahvavabariigist pärit ränikarbiidi impordi suhtes kehtestatud meetmed aeguvad, on põhjust karta, et ühenduse turule jõuavad hiiglaslikud kogused dumpinguhindadega Hiina ränikarbiidi, avaldades ühenduse turule olulist hinnasurvet. Sel juhul on tõenäoline, et kasvav dumpinguhinnaga import kahjustab jälle ühenduse tootmisharu, põhjustades selle turuosa vähenemise ja niigi nõrga majandusliku olukorra halvenemise. Sellisel juhul ei ole välistatud ühenduse tootmisharu kadumine.

| (158) | Seetõttu järeldati, et Hiina Rahvavabariigist pärit ränikarbiidi impordi suhtes kehtestatud meetmete kohaldamise jätkamine oleks ühenduse tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(158)

Seetõttu järeldati, et Hiina Rahvavabariigist pärit ränikarbiidi impordi suhtes kehtestatud meetmete kohaldamise jätkamine oleks ühenduse tootmisharu huvides.

8.3.   Importijate huvid

| (159) | Nagu eespool põhjenduses 13 kirjeldatud, vastasid küsimustikule kolm valimisse kuuluvat ühenduse importijat, kes ei ole seotud eksportivate tootjatega. Need importijad esindasid 98 % ühenduse tuntud importijate impordimahust. Nad olid Venemaa ja Ukraina suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete kohaldamise jätkamise vastu, kuid ei võtnud konkreetset seisukohta Hiina Rahvavabariigi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete suhtes. |
| --- | --- |

(159)

Nagu eespool põhjenduses 13 kirjeldatud, vastasid küsimustikule kolm valimisse kuuluvat ühenduse importijat, kes ei ole seotud eksportivate tootjatega. Need importijad esindasid 98 % ühenduse tuntud importijate impordimahust. Nad olid Venemaa ja Ukraina suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete kohaldamise jätkamise vastu, kuid ei võtnud konkreetset seisukohta Hiina Rahvavabariigi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete suhtes.

| (160) | Esialgse uurimise käigus leiti, et meetmete kehtestamine ei avaldaks importijatele olulist mõju. Seda kinnitab ka käesolev uurimine. Importijate majandusliku olukorra olulist muutust ei ole meetmete kehtestamisest saadik tõepoolest täheldatud ja eeldatavasti ei muutu see ka siis, kui meetmete kohaldamist jätkatakse. Importijate esitatud kontrollitud andmed näitavad samuti, et kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest hoolimata on nad saavutanud ootuspärase kasumimarginaali. |
| --- | --- |

(160)

Esialgse uurimise käigus leiti, et meetmete kehtestamine ei avaldaks importijatele olulist mõju. Seda kinnitab ka käesolev uurimine. Importijate majandusliku olukorra olulist muutust ei ole meetmete kehtestamisest saadik tõepoolest täheldatud ja eeldatavasti ei muutu see ka siis, kui meetmete kohaldamist jätkatakse. Importijate esitatud kontrollitud andmed näitavad samuti, et kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest hoolimata on nad saavutanud ootuspärase kasumimarginaali.

| (161) | Eelöeldut arvesse võttes tehti järeldus, et Hiina Rahvavabariigist pärit ränikarbiidi impordi suhtes kehtivate meetmete kohaldamise jätkamine ei avaldaks importijate olukorrale olulist mõju. |
| --- | --- |

(161)

Eelöeldut arvesse võttes tehti järeldus, et Hiina Rahvavabariigist pärit ränikarbiidi impordi suhtes kehtivate meetmete kohaldamise jätkamine ei avaldaks importijate olukorrale olulist mõju.

8.4.   Kasutajate huvid

| (162) | Nagu on nimetatud eespool põhjendustes 14–16, andis kaheksateist ühenduse kasutajat, kes esindavad umbes 30 % ühenduse kogutarbimisest, teavet vaatlusaluse toote soetamise kohta ja avaldasid soovi teha koostööd. Seitse kasutajat vastas kõigile küsimustiku küsimustele, kaht neist kontrolliti kohapeal. Seda arvesse võttes tuleks märkida, et enamik koostööd teinud kasutajatest olid töötlejad ja ainult üks oli lõpptarbija. Ükski koostööd teinud kasutaja ei esitanud Hiina Rahvavabariigi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete suhtes konkreetset seisukohta. |
| --- | --- |

(162)

Nagu on nimetatud eespool põhjendustes 14–16, andis kaheksateist ühenduse kasutajat, kes esindavad umbes 30 % ühenduse kogutarbimisest, teavet vaatlusaluse toote soetamise kohta ja avaldasid soovi teha koostööd. Seitse kasutajat vastas kõigile küsimustiku küsimustele, kaht neist kontrolliti kohapeal. Seda arvesse võttes tuleks märkida, et enamik koostööd teinud kasutajatest olid töötlejad ja ainult üks oli lõpptarbija. Ükski koostööd teinud kasutaja ei esitanud Hiina Rahvavabariigi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete suhtes konkreetset seisukohta.

| (163) | Ränikarbiidi kasutusalad on väga erinevad ja seetõttu on asjaga seotud paljud toodet kasutavad tootmisharud, näiteks abrasiivtoodete ja poleerimisvahendite tootjad ning kristallilist materjali kasutavad tulekindlate materjalide tootjad. Metallurgilist ränikarbiidi kasutatakse sulamites. |
| --- | --- |

(163)

Ränikarbiidi kasutusalad on väga erinevad ja seetõttu on asjaga seotud paljud toodet kasutavad tootmisharud, näiteks abrasiivtoodete ja poleerimisvahendite tootjad ning kristallilist materjali kasutavad tulekindlate materjalide tootjad. Metallurgilist ränikarbiidi kasutatakse sulamites.

| (164) | Uurides meetmete kehtestamise võimalikku mõju kasutajatele, tehti esialgse uurimise käigus järeldus, et võttes arvesse kasutajate vähest koostöövalmidust ja esitatud märkusi, ei ole kehtivad meetmed nende tegevusele olulist negatiivset mõju avaldanud. |
| --- | --- |

(164)

Uurides meetmete kehtestamise võimalikku mõju kasutajatele, tehti esialgse uurimise käigus järeldus, et võttes arvesse kasutajate vähest koostöövalmidust ja esitatud märkusi, ei ole kehtivad meetmed nende tegevusele olulist negatiivset mõju avaldanud.

| (165) | Käesolev uurimine kinnitas neid tulemusi, mis olid seotud Hiina Rahvavabariigist pärit ränikarbiidiga. Küsimustiku vastuste analüüsist ilmnes, et kasutajatel ei ole oodata hinnatõusu, kui meetmete kohaldamist jätkatakse. Kuna meetmed kehtivad samal tasemel juba alates 1986. aastast, ei muudaks nende kohaldamise jätkamine kasutajate praegust olukorda. Kuna Venemaa- ja Ukraina-vastased meetmed tühistatakse, siis tänu lisatarneallikatele kasutajate olukord igal juhul pigem paraneb. |
| --- | --- |

(165)

Käesolev uurimine kinnitas neid tulemusi, mis olid seotud Hiina Rahvavabariigist pärit ränikarbiidiga. Küsimustiku vastuste analüüsist ilmnes, et kasutajatel ei ole oodata hinnatõusu, kui meetmete kohaldamist jätkatakse. Kuna meetmed kehtivad samal tasemel juba alates 1986. aastast, ei muudaks nende kohaldamise jätkamine kasutajate praegust olukorda. Kuna Venemaa- ja Ukraina-vastased meetmed tühistatakse, siis tänu lisatarneallikatele kasutajate olukord igal juhul pigem paraneb.

| (166) | Tuleb meeles pidada, et pärast meetmete kehtestamist Hiina Rahvavabariigist pärit ränikarbiidi impordi suhtes ei ole täheldatud, et kasutajate majanduslik olukord oleks oluliselt muutunud. |
| --- | --- |

(166)

Tuleb meeles pidada, et pärast meetmete kehtestamist Hiina Rahvavabariigist pärit ränikarbiidi impordi suhtes ei ole täheldatud, et kasutajate majanduslik olukord oleks oluliselt muutunud.

| (167) | Teatavad huvitatud isikud väitsid, et meetmete kohaldamise jätkamise korral Hiina Rahvavabariigist pärit ränikarbiidi impordi suhtes hakatakse rohkem importima lõpptooteid, milles on kasutatud Hiina ränikarbiidi. Hoolimata dumpinguvastaste meetmete kehtimisest Hiina Rahvavabariigi suhtes, lõpptoodete impordi suurenemist vaatlusalusel perioodil siiski ei täheldatud. Ükski asjaolu ei viidanud sellele, et lõpptoodete import oleks suurenemas või et see võiks lähitulevikus juhtuda. Seetõttu tuleb see väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(167)

Teatavad huvitatud isikud väitsid, et meetmete kohaldamise jätkamise korral Hiina Rahvavabariigist pärit ränikarbiidi impordi suhtes hakatakse rohkem importima lõpptooteid, milles on kasutatud Hiina ränikarbiidi. Hoolimata dumpinguvastaste meetmete kehtimisest Hiina Rahvavabariigi suhtes, lõpptoodete impordi suurenemist vaatlusalusel perioodil siiski ei täheldatud. Ükski asjaolu ei viidanud sellele, et lõpptoodete import oleks suurenemas või et see võiks lähitulevikus juhtuda. Seetõttu tuleb see väide tagasi lükata.

| (168) | Mõned kasutajad väitsid, et meetmete kohaldamise jätkamisega uurimisaluse kolme riigi suhtes kaasneks tarnete nappus. Seoses sellega tuleb siiski meeles pidada, et praegu kehtivad meetmed ei ole tarnete nappust põhjustanud. Kuna Venemaa ja Ukraina suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed lõpetatakse, saavad uued tarneallikad tulla ühenduse turule dumpinguvastaste tollimaksudeta. Lõpetuseks ei tasu unustada, et dumpinguvastaste tollimaksude eesmärk ei ole takistada Hiina Rahvavabariigist pärit ränikarbiidi jõudmist ühenduse turule, vaid tagada õiglased kauplemistingimused. Nimetatud põhjustel tuleb see väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(168)

Mõned kasutajad väitsid, et meetmete kohaldamise jätkamisega uurimisaluse kolme riigi suhtes kaasneks tarnete nappus. Seoses sellega tuleb siiski meeles pidada, et praegu kehtivad meetmed ei ole tarnete nappust põhjustanud. Kuna Venemaa ja Ukraina suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed lõpetatakse, saavad uued tarneallikad tulla ühenduse turule dumpinguvastaste tollimaksudeta. Lõpetuseks ei tasu unustada, et dumpinguvastaste tollimaksude eesmärk ei ole takistada Hiina Rahvavabariigist pärit ränikarbiidi jõudmist ühenduse turule, vaid tagada õiglased kauplemistingimused. Nimetatud põhjustel tuleb see väide tagasi lükata.

| (169) | Eelöeldu põhjal tehti järeldus, et Hiina Rahvavabariigist pärit ränikarbiidi impordi suhtes kohaldatavate meetmete jätkuv rakendamine ei avaldaks kasutajate olukorrale olulist mõju. |
| --- | --- |

(169)

Eelöeldu põhjal tehti järeldus, et Hiina Rahvavabariigist pärit ränikarbiidi impordi suhtes kohaldatavate meetmete jätkuv rakendamine ei avaldaks kasutajate olukorrale olulist mõju.

8.5.   Varustava tööstuse huvid

| (170) | Komisjoni küsimustikule vastas kaks ühenduse tootmisharule tooraine tarnijat. Mõlemad teatasid, et dumpinguvastaste meetmete mõju nende tegevusele on üsna piiratud. |
| --- | --- |

(170)

Komisjoni küsimustikule vastas kaks ühenduse tootmisharule tooraine tarnijat. Mõlemad teatasid, et dumpinguvastaste meetmete mõju nende tegevusele on üsna piiratud.

| (171) | Uurimine kinnitas neid hinnanguid. Seetõttu tehti järeldus, et varustaval tööstusel puuduvad tungivad põhjused, et olla vastu Hiina Rahvavabariigist pärit ränikarbiidi impordi suhtes kehtestatud meetmete kohaldamise jätkamisele. |
| --- | --- |

(171)

Uurimine kinnitas neid hinnanguid. Seetõttu tehti järeldus, et varustaval tööstusel puuduvad tungivad põhjused, et olla vastu Hiina Rahvavabariigist pärit ränikarbiidi impordi suhtes kehtestatud meetmete kohaldamise jätkamisele.

8.6.   Järeldus ühenduse huvide kohta

| (172) | Eelöeldu põhjal tehti järeldus, et ühenduse tootmisharu olukord halveneks, kui meetmed kaotaksid kehtivuse, ning see võib isegi kaasa tuua ühenduse tootmisharu kadumise. |
| --- | --- |

(172)

Eelöeldu põhjal tehti järeldus, et ühenduse tootmisharu olukord halveneks, kui meetmed kaotaksid kehtivuse, ning see võib isegi kaasa tuua ühenduse tootmisharu kadumise.

| (173) | Seoses ränikarbiidi importijate, kasutajate ja toorainetootjatega leiti, et Hiina Rahvavabariigist pärit ränikarbiidi impordi suhtes meetmete kehtestamisega ei ole avaldatud põhjendamatut negatiivset mõju nende majanduslikule olukorrale. |
| --- | --- |

(173)

Seoses ränikarbiidi importijate, kasutajate ja toorainetootjatega leiti, et Hiina Rahvavabariigist pärit ränikarbiidi impordi suhtes meetmete kehtestamisega ei ole avaldatud põhjendamatut negatiivset mõju nende majanduslikule olukorrale.

| (174) | Seetõttu tehakse järeldus, et ühenduse huvide seisukohast puuduvad tungivad põhjused olla vastu Hiina Rahvavabariigist pärit ränikarbiidi impordi suhtes kehtestatud meetmete kohaldamise jätkamisele. |
| --- | --- |

(174)

Seetõttu tehakse järeldus, et ühenduse huvide seisukohast puuduvad tungivad põhjused olla vastu Hiina Rahvavabariigist pärit ränikarbiidi impordi suhtes kehtestatud meetmete kohaldamise jätkamisele.

9.   VAHEPEALNE LÄBIVAATAMINE

| (175) | Võttes arvesse Venemaaga seotud uurimistulemusi ja nagu põhjendustes 84–89 kirjeldatud, lõpetatakse nimetatud riigiga seotud dumpinguvastane menetlus ja tunnistatakse kehtetuks kehtivad dumpinguvastased meetmed. |
| --- | --- |

(175)

Võttes arvesse Venemaaga seotud uurimistulemusi ja nagu põhjendustes 84–89 kirjeldatud, lõpetatakse nimetatud riigiga seotud dumpinguvastane menetlus ja tunnistatakse kehtetuks kehtivad dumpinguvastased meetmed.

| (176) | Seetõttu tuleks lõpetada ka käesoleva määruse põhjenduses 7 nimetatud vahepealne läbivaatamine, mille käigus piirduti Venemaa suhtes kehtestatud meetmete vormi uurimisega. |
| --- | --- |

(176)

Seetõttu tuleks lõpetada ka käesoleva määruse põhjenduses 7 nimetatud vahepealne läbivaatamine, mille käigus piirduti Venemaa suhtes kehtestatud meetmete vormi uurimisega.

10.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (177) | Kõiki isikuid on teavitatud põhilistest asjaoludest ja kaalutlustest, millel ettepanek olemasolevate meetmete säilitamise kohta põhineb. Neile oli antud võimalus esitada pärast kõnealust teavitamist teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Ei saadud ühtki märkust, mille tõttu oleks tulnud eespool esitatud järeldusi muuta. |
| --- | --- |

(177)

Kõiki isikuid on teavitatud põhilistest asjaoludest ja kaalutlustest, millel ettepanek olemasolevate meetmete säilitamise kohta põhineb. Neile oli antud võimalus esitada pärast kõnealust teavitamist teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Ei saadud ühtki märkust, mille tõttu oleks tulnud eespool esitatud järeldusi muuta.

| (178) | Eelöeldu põhjal tuleks algmääruse artikli 11 lõikes 2 sätestatud Hiina Rahvavabariigist pärit ränikarbiidi impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada. |
| --- | --- |

(178)

Eelöeldu põhjal tuleks algmääruse artikli 11 lõikes 2 sätestatud Hiina Rahvavabariigist pärit ränikarbiidi impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada.

| (179) | Nagu eespool on märgitud, tuleks Vene Föderatsioonist ja Ukrainast pärit ränikarbiidi impordiga seotud menetlused lõpetada ja meetmed kehtetuks tunnistada, |
| --- | --- |

(179)

Nagu eespool on märgitud, tuleks Vene Föderatsioonist ja Ukrainast pärit ränikarbiidi impordiga seotud menetlused lõpetada ja meetmed kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Venemaalt ja Ukrainast pärit CN-koodi 2849 20 00 alla kuuluva ränikarbiidi impordiga seotud dumpinguvastane menetlus on käesolevaga lõpetatud ja nimetatud riikide suhtes määrusega (EÜ) nr 1100/2000 kehtestatud meetmed tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 2

Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ränikarbiidi suhtes, mis kuulub CN-koodi 2849 20 00 alla.

Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

| Riik | Tollimaksu määr (protsentides) |
| --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | 52,6 |

Riik

Tollimaksu määr (protsentides)

Hiina Rahvavabariik

52,6

Kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. august 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

E. TUOMIOJA

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  EÜT L 94, 13.4.1994, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1786/97 (EÜT L 254, 17.9.1997, lk 6).

2

(3)  EÜT L 209, 2.8.1988, lk 1.

3

(4)  EÜT L 94, 13.4.1994, lk 32.

4

(5)  EÜT L 125, 26.5.2000, lk 3. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 991/2004 (ELT L 182, 19.5.2004, lk 18).

5

(6)  ELT L 183, 20.5.2004, lk 88.

6

(7)  ELT L 344, 20.11.2004, lk 37.

7

(8)  ELT C 3, 7.1.2004, lk 4.

8

(9)  ELT L 131, 25.5.2005, lk 18.

9

(10)  ELT C 159, 30.6.2005, lk 4.

10

(11)  ELT L 168, 21.6.2006, lk 37.

11

(12)  ELT C 254, 14.10.2004, lk 3.

12

(13)  ELT C 129, 26.5.2005, lk 17.

13

(14)  Ukrainale anti turumajanduslik staatus nõukogu määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17). Uut staatust kohaldatakse ainult alates 1. jaanuarist 2006 algatatud uurimistes.

14

---

| 25.8.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 232/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 232/21

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1265/2006,

24. august 2006,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 25. augustil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. august 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 24. augusti 2006. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0707 00 05 | 052 | 95,5 |
| 999 | 95,5 |
| 0709 90 70 | 052 | 74,2 |
| 999 | 74,2 |
| 0805 50 10 | 388 | 70,5 |
| 524 | 55,6 |
| 528 | 57,4 |
| 999 | 61,2 |
| 0806 10 10 | 052 | 92,2 |
| 220 | 89,3 |
| 624 | 139,0 |
| 999 | 106,8 |
| 0808 10 80 | 388 | 88,3 |
| 400 | 92,8 |
| 508 | 82,9 |
| 512 | 86,1 |
| 528 | 78,9 |
| 720 | 82,6 |
| 800 | 140,1 |
| 804 | 96,5 |
| 999 | 93,5 |
| 0808 20 50 | 052 | 123,3 |
| 388 | 94,9 |
| 999 | 109,1 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 127,0 |
| 999 | 127,0 |
| 0809 40 05 | 052 | 39,5 |
| 098 | 47,3 |
| 624 | 149,1 |
| 999 | 78,6 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0707 00 05

052

95,5

999

95,5

0709 90 70

052

74,2

999

74,2

0805 50 10

388

70,5

524

55,6

528

57,4

999

61,2

0806 10 10

052

92,2

220

89,3

624

139,0

999

106,8

0808 10 80

388

88,3

400

92,8

508

82,9

512

86,1

528

78,9

720

82,6

800

140,1

804

96,5

999

93,5

0808 20 50

052

123,3

388

94,9

999

109,1

0809 30 10, 0809 30 90

052

127,0

999

127,0

0809 40 05

052

39,5

098

47,3

624

149,1

999

78,6

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 25.8.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 232/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 232/23

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1266/2006,

24. august 2006,

millega määratakse kindlaks piima ja piimatoodete eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 31 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealuse määruse artiklis 1 loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealuse määruse artiklis 1 loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega.

| (2) | Arvestades praegust piima- ja piimatooteturu olukorda, tuleks seepärast kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EÜ) nr 1255/1999 artiklis 31 sätestatud eeskirjade ja teatavate kriteeriumidega. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades praegust piima- ja piimatooteturu olukorda, tuleks seepärast kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EÜ) nr 1255/1999 artiklis 31 sätestatud eeskirjade ja teatavate kriteeriumidega.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõike 3 teises lõigus on sätestatud, et eksporditoetused võivad erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel seda tingivad. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõike 3 teises lõigus on sätestatud, et eksporditoetused võivad erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel seda tingivad.

| (4) | Kooskõlas Euroopa Ühenduse ja Dominikaani Vabariigi vastastikuse mõistmise memorandumiga piimapulbri impordi kaitse kohta Dominikaani Vabariigis, (2) mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 98/486/EÜ, (3) kohaldatakse teatavatele Dominikaani Vabariiki eksporditavatele ühenduse piimatoodetele vähendatud tollimaksu määra. Seepärast peaks selle kava alusel eksporditavatele toodetele makstavat eksporditoetust teatava protsendi võrra vähendama. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas Euroopa Ühenduse ja Dominikaani Vabariigi vastastikuse mõistmise memorandumiga piimapulbri impordi kaitse kohta Dominikaani Vabariigis, (2) mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 98/486/EÜ, (3) kohaldatakse teatavatele Dominikaani Vabariiki eksporditavatele ühenduse piimatoodetele vähendatud tollimaksu määra. Seepärast peaks selle kava alusel eksporditavatele toodetele makstavat eksporditoetust teatava protsendi võrra vähendama.

| (5) | Teatavate toodete puhul ei ole eksporditoetust märkimisväärselt kasutatud. Selliste toodete puhul ei tuleks eksporditoetusi enam määrata. |
| --- | --- |

(5)

Teatavate toodete puhul ei ole eksporditoetust märkimisväärselt kasutatud. Selliste toodete puhul ei tuleks eksporditoetusi enam määrata.

| (6) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artiklis 31 sätestatud eksporditoetust antakse toodete ja koguste puhul, mis on kindlaks määratud käesoleva määruse lisas, komisjoni määruse (EÜ) nr 174/1999 (4) artikli 1 lõikes 4 nimetatud tingimustel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 25. augustil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. august 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  EÜT L 218, 6.8.1998, lk 46.

2

(3)  EÜT L 218, 6.8.1998, lk 45.

3

(4)  EÜT L 20, 27.1.1999, lk 8.

4

---

LISA

Alates 25. augustist 2006 piimale ja piimatoodetele kohaldatavad eksporditoetused

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 0401 30 31 9100 | L02 | EUR/100 kg | 13,02 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,61 |
| 0401 30 31 9400 | L02 | EUR/100 kg | 20,34 |
| L20 | EUR/100 kg | 29,07 |
| 0401 30 31 9700 | L02 | EUR/100 kg | 22,45 |
| L20 | EUR/100 kg | 32,06 |
| 0401 30 39 9100 | L02 | EUR/100 kg | 13,02 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,61 |
| 0401 30 39 9400 | L02 | EUR/100 kg | 20,34 |
| L20 | EUR/100 kg | 29,07 |
| 0401 30 39 9700 | L02 | EUR/100 kg | 22,45 |
| L20 | EUR/100 kg | 32,06 |
| 0401 30 91 9100 | L02 | EUR/100 kg | 25,57 |
| L20 | EUR/100 kg | 36,54 |
| 0401 30 99 9100 | L02 | EUR/100 kg | 25,57 |
| L20 | EUR/100 kg | 36,54 |
| 0401 30 99 9500 | L02 | EUR/100 kg | 37,59 |
| L20 | EUR/100 kg | 53,70 |
| 0402 10 11 9000 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 (1) | EUR/100 kg | — |
| 0402 10 19 9000 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 (1) | EUR/100 kg | — |
| 0402 10 99 9000 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 11 9200 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 11 9300 | L02 | EUR/100 kg | 37,83 |
| L20 | EUR/100 kg | 48,54 |
| 0402 21 11 9500 | L02 | EUR/100 kg | 39,47 |
| L20 | EUR/100 kg | 50,67 |
| 0402 21 11 9900 | L02 | EUR/100 kg | 42,06 |
| L20 (1) | EUR/100 kg | 54,00 |
| 0402 21 17 9000 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 19 9300 | L02 | EUR/100 kg | 37,83 |
| L20 | EUR/100 kg | 48,54 |
| 0402 21 19 9500 | L02 | EUR/100 kg | 39,47 |
| L20 | EUR/100 kg | 50,67 |
| 0402 21 19 9900 | L02 | EUR/100 kg | 42,06 |
| L20 (1) | EUR/100 kg | 54,00 |
| 0402 21 91 9100 | L02 | EUR/100 kg | 42,33 |
| L20 | EUR/100 kg | 54,32 |
| 0402 21 91 9200 | L02 | EUR/100 kg | 42,57 |
| L20 (1) | EUR/100 kg | 54,66 |
| 0402 21 91 9350 | L02 | EUR/100 kg | 43,03 |
| L20 | EUR/100 kg | 55,21 |
| 0402 21 99 9100 | L02 | EUR/100 kg | 42,33 |
| L20 | EUR/100 kg | 54,32 |
| 0402 21 99 9200 | L02 | EUR/100 kg | 42,57 |
| L20 (1) | EUR/100 kg | 54,66 |
| 0402 21 99 9300 | L02 | EUR/100 kg | 43,03 |
| L20 | EUR/100 kg | 55,21 |
| 0402 21 99 9400 | L02 | EUR/100 kg | 45,39 |
| L20 | EUR/100 kg | 58,28 |
| 0402 21 99 9500 | L02 | EUR/100 kg | 46,22 |
| L20 | EUR/100 kg | 59,34 |
| 0402 21 99 9600 | L02 | EUR/100 kg | 49,50 |
| L20 | EUR/100 kg | 63,53 |
| 0402 21 99 9700 | L02 | EUR/100 kg | 51,32 |
| L20 | EUR/100 kg | 65,91 |
| 0402 29 15 9200 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 29 15 9300 | L02 | EUR/100 kg | 37,83 |
| L20 | EUR/100 kg | 48,54 |
| 0402 29 15 9500 | L02 | EUR/100 kg | 39,47 |
| L20 | EUR/100 kg | 50,67 |
| 0402 29 19 9300 | L02 | EUR/100 kg | 37,83 |
| L20 | EUR/100 kg | 48,54 |
| 0402 29 19 9500 | L02 | EUR/100 kg | 39,47 |
| L20 | EUR/100 kg | 50,67 |
| 0402 29 19 9900 | L02 | EUR/100 kg | 42,06 |
| L20 | EUR/100 kg | 54,00 |
| 0402 29 99 9100 | L02 | EUR/100 kg | 42,33 |
| L20 | EUR/100 kg | 54,32 |
| 0402 29 99 9500 | L02 | EUR/100 kg | 45,39 |
| L20 | EUR/100 kg | 58,28 |
| 0402 91 11 9370 | L02 | EUR/100 kg | 4,13 |
| L20 | EUR/100 kg | 5,90 |
| 0402 91 19 9370 | L02 | EUR/100 kg | 4,13 |
| L20 | EUR/100 kg | 5,90 |
| 0402 91 31 9300 | L02 | EUR/100 kg | 4,88 |
| L20 | EUR/100 kg | 6,97 |
| 0402 91 39 9300 | L02 | EUR/100 kg | 4,88 |
| L20 | EUR/100 kg | 6,97 |
| 0402 91 99 9000 | L02 | EUR/100 kg | 15,71 |
| L20 | EUR/100 kg | 22,46 |
| 0402 99 11 9350 | L02 | EUR/100 kg | 10,55 |
| L20 | EUR/100 kg | 15,08 |
| 0402 99 19 9350 | L02 | EUR/100 kg | 10,55 |
| L20 | EUR/100 kg | 15,08 |
| 0402 99 31 9300 | L02 | EUR/100 kg | 9,40 |
| L20 | EUR/100 kg | 13,44 |
| 0403 90 11 9000 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0403 90 13 9200 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0403 90 13 9300 | L02 | EUR/100 kg | 37,48 |
| L20 | EUR/100 kg | 48,11 |
| 0403 90 13 9500 | L02 | EUR/100 kg | 39,13 |
| L20 | EUR/100 kg | 50,22 |
| 0403 90 13 9900 | L02 | EUR/100 kg | 41,70 |
| L20 | EUR/100 kg | 53,51 |
| 0403 90 33 9400 | L02 | EUR/100 kg | 37,48 |
| L20 | EUR/100 kg | 48,11 |
| 0403 90 59 9310 | L02 | EUR/100 kg | 13,02 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,61 |
| 0403 90 59 9340 | L02 | EUR/100 kg | 19,06 |
| L20 | EUR/100 kg | 27,22 |
| 0403 90 59 9370 | L02 | EUR/100 kg | 19,06 |
| L20 | EUR/100 kg | 27,22 |
| 0404 90 21 9120 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 21 9160 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 23 9120 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 23 9130 | L02 | EUR/100 kg | 37,83 |
| L20 | EUR/100 kg | 48,54 |
| 0404 90 23 9140 | L02 | EUR/100 kg | 39,47 |
| L20 | EUR/100 kg | 50,67 |
| 0404 90 23 9150 | L02 | EUR/100 kg | 42,06 |
| L20 | EUR/100 kg | 54,00 |
| 0404 90 81 9100 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 83 9110 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 83 9130 | L02 | EUR/100 kg | 37,83 |
| L20 | EUR/100 kg | 48,54 |
| 0404 90 83 9150 | L02 | EUR/100 kg | 39,47 |
| L20 | EUR/100 kg | 50,67 |
| 0404 90 83 9170 | L02 | EUR/100 kg | 42,06 |
| L20 | EUR/100 kg | 54,00 |
| 0405 10 11 9500 | L02 | EUR/100 kg | 72,00 |
| L20 | EUR/100 kg | 97,08 |
| 0405 10 11 9700 | L02 | EUR/100 kg | 73,79 |
| L20 | EUR/100 kg | 99,50 |
| 0405 10 19 9500 | L02 | EUR/100 kg | 72,00 |
| L20 | EUR/100 kg | 97,08 |
| 0405 10 19 9700 | L02 | EUR/100 kg | 73,79 |
| L20 | EUR/100 kg | 99,50 |
| 0405 10 30 9100 | L02 | EUR/100 kg | 72,00 |
| L20 | EUR/100 kg | 97,08 |
| 0405 10 30 9300 | L02 | EUR/100 kg | 73,79 |
| L20 | EUR/100 kg | 99,50 |
| 0405 10 30 9700 | L02 | EUR/100 kg | 73,79 |
| L20 | EUR/100 kg | 99,50 |
| 0405 10 50 9500 | L02 | EUR/100 kg | 72,00 |
| L20 | EUR/100 kg | 97,08 |
| 0405 10 50 9700 | L02 | EUR/100 kg | 73,79 |
| L20 | EUR/100 kg | 99,50 |
| 0405 10 90 9000 | L02 | EUR/100 kg | 76,50 |
| L20 | EUR/100 kg | 103,15 |
| 0405 20 90 9500 | L02 | EUR/100 kg | 67,51 |
| L20 | EUR/100 kg | 91,01 |
| 0405 20 90 9700 | L02 | EUR/100 kg | 70,20 |
| L20 | EUR/100 kg | 94,64 |
| 0405 90 10 9000 | L02 | EUR/100 kg | 92,11 |
| L20 | EUR/100 kg | 124,18 |
| 0405 90 90 9000 | L02 | EUR/100 kg | 73,66 |
| L20 | EUR/100 kg | 99,32 |
| 0406 10 20 9640 | L04 | EUR/100 kg | 26,72 |
| L40 | EUR/100 kg | 33,40 |
| 0406 10 20 9650 | L04 | EUR/100 kg | 22,27 |
| L40 | EUR/100 kg | 27,84 |
| 0406 10 20 9830 | L04 | EUR/100 kg | 8,27 |
| L40 | EUR/100 kg | 10,32 |
| 0406 10 20 9850 | L04 | EUR/100 kg | 10,01 |
| L40 | EUR/100 kg | 12,52 |
| 0406 20 90 9913 | L04 | EUR/100 kg | 19,83 |
| L40 | EUR/100 kg | 24,78 |
| 0406 20 90 9915 | L04 | EUR/100 kg | 26,92 |
| L40 | EUR/100 kg | 33,65 |
| 0406 20 90 9917 | L04 | EUR/100 kg | 28,62 |
| L40 | EUR/100 kg | 35,76 |
| 0406 20 90 9919 | L04 | EUR/100 kg | 31,96 |
| L40 | EUR/100 kg | 39,96 |
| 0406 30 31 9730 | L04 | EUR/100 kg | 3,56 |
| L40 | EUR/100 kg | 8,36 |
| 0406 30 31 9930 | L04 | EUR/100 kg | 3,56 |
| L40 | EUR/100 kg | 8,36 |
| 0406 30 31 9950 | L04 | EUR/100 kg | 5,18 |
| L40 | EUR/100 kg | 12,16 |
| 0406 30 39 9500 | L04 | EUR/100 kg | 3,56 |
| L40 | EUR/100 kg | 8,36 |
| 0406 30 39 9700 | L04 | EUR/100 kg | 5,18 |
| L40 | EUR/100 kg | 12,16 |
| 0406 30 39 9930 | L04 | EUR/100 kg | 5,18 |
| L40 | EUR/100 kg | 12,16 |
| 0406 30 39 9950 | L04 | EUR/100 kg | 5,87 |
| L40 | EUR/100 kg | 13,75 |
| 0406 40 50 9000 | L04 | EUR/100 kg | 31,42 |
| L40 | EUR/100 kg | 39,26 |
| 0406 40 90 9000 | L04 | EUR/100 kg | 32,27 |
| L40 | EUR/100 kg | 40,33 |
| 0406 90 13 9000 | L04 | EUR/100 kg | 35,76 |
| L40 | EUR/100 kg | 51,19 |
| 0406 90 15 9100 | L04 | EUR/100 kg | 36,97 |
| L40 | EUR/100 kg | 52,90 |
| 0406 90 17 9100 | L04 | EUR/100 kg | 36,97 |
| L40 | EUR/100 kg | 52,90 |
| 0406 90 21 9900 | L04 | EUR/100 kg | 35,93 |
| L40 | EUR/100 kg | 51,30 |
| 0406 90 23 9900 | L04 | EUR/100 kg | 32,21 |
| L40 | EUR/100 kg | 46,31 |
| 0406 90 25 9900 | L04 | EUR/100 kg | 31,59 |
| L40 | EUR/100 kg | 45,22 |
| 0406 90 27 9900 | L04 | EUR/100 kg | 28,60 |
| L40 | EUR/100 kg | 40,96 |
| 0406 90 31 9119 | L04 | EUR/100 kg | 26,45 |
| L40 | EUR/100 kg | 37,91 |
| 0406 90 33 9119 | L04 | EUR/100 kg | 26,45 |
| L40 | EUR/100 kg | 37,91 |
| 0406 90 35 9190 | L04 | EUR/100 kg | 37,66 |
| L40 | EUR/100 kg | 54,17 |
| 0406 90 35 9990 | L04 | EUR/100 kg | 37,66 |
| L40 | EUR/100 kg | 54,17 |
| 0406 90 37 9000 | L04 | EUR/100 kg | 35,76 |
| L40 | EUR/100 kg | 51,19 |
| 0406 90 61 9000 | L04 | EUR/100 kg | 40,71 |
| L40 | EUR/100 kg | 58,91 |
| 0406 90 63 9100 | L04 | EUR/100 kg | 40,11 |
| L40 | EUR/100 kg | 57,85 |
| 0406 90 63 9900 | L04 | EUR/100 kg | 38,55 |
| L40 | EUR/100 kg | 55,87 |
| 0406 90 69 9910 | L04 | EUR/100 kg | 39,12 |
| L40 | EUR/100 kg | 56,69 |
| 0406 90 73 9900 | L04 | EUR/100 kg | 32,91 |
| L40 | EUR/100 kg | 47,15 |
| 0406 90 75 9900 | L04 | EUR/100 kg | 33,57 |
| L40 | EUR/100 kg | 48,27 |
| 0406 90 76 9300 | L04 | EUR/100 kg | 29,81 |
| L40 | EUR/100 kg | 42,66 |
| 0406 90 76 9400 | L04 | EUR/100 kg | 33,38 |
| L40 | EUR/100 kg | 47,78 |
| 0406 90 76 9500 | L04 | EUR/100 kg | 30,91 |
| L40 | EUR/100 kg | 43,87 |
| 0406 90 78 9100 | L04 | EUR/100 kg | 32,69 |
| L40 | EUR/100 kg | 47,76 |
| 0406 90 78 9300 | L04 | EUR/100 kg | 32,38 |
| L40 | EUR/100 kg | 46,25 |
| 0406 90 79 9900 | L04 | EUR/100 kg | 26,74 |
| L40 | EUR/100 kg | 38,44 |
| 0406 90 81 9900 | L04 | EUR/100 kg | 33,38 |
| L40 | EUR/100 kg | 47,78 |
| 0406 90 85 9930 | L04 | EUR/100 kg | 36,59 |
| L40 | EUR/100 kg | 52,67 |
| 0406 90 85 9970 | L04 | EUR/100 kg | 33,57 |
| L40 | EUR/100 kg | 48,27 |
| 0406 90 86 9200 | L04 | EUR/100 kg | 32,45 |
| L40 | EUR/100 kg | 48,11 |
| 0406 90 86 9400 | L04 | EUR/100 kg | 34,77 |
| L40 | EUR/100 kg | 50,84 |
| 0406 90 86 9900 | L04 | EUR/100 kg | 36,59 |
| L40 | EUR/100 kg | 52,67 |
| 0406 90 87 9300 | L04 | EUR/100 kg | 30,22 |
| L40 | EUR/100 kg | 44,65 |
| 0406 90 87 9400 | L04 | EUR/100 kg | 30,85 |
| L40 | EUR/100 kg | 45,09 |
| 0406 90 87 9951 | L04 | EUR/100 kg | 32,78 |
| L40 | EUR/100 kg | 46,93 |
| 0406 90 87 9971 | L04 | EUR/100 kg | 32,78 |
| L40 | EUR/100 kg | 46,93 |
| 0406 90 87 9973 | L04 | EUR/100 kg | 32,19 |
| L40 | EUR/100 kg | 46,08 |
| 0406 90 87 9974 | L04 | EUR/100 kg | 34,48 |
| L40 | EUR/100 kg | 49,14 |
| 0406 90 87 9975 | L04 | EUR/100 kg | 34,19 |
| L40 | EUR/100 kg | 48,31 |
| 0406 90 87 9979 | L04 | EUR/100 kg | 32,21 |
| L40 | EUR/100 kg | 46,31 |
| 0406 90 88 9300 | L04 | EUR/100 kg | 26,69 |
| L40 | EUR/100 kg | 39,30 |
| 0406 90 88 9500 | L04 | EUR/100 kg | 27,52 |
| L40 | EUR/100 kg | 39,32 |
| Sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  L02 | : | Andorra ja Gibraltar. |
| L20 | : | Kõik sihtkohad, välja arvatud L02, Ceuta, Melilla, Püha Tool (Vatikani linnriik), Ameerika Ühendriigid, Bulgaaria, Rumeenia ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll. |
| L04 | : | Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Kosovo, Serbia, Montenegro ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik. |
| L40 | : | Kõik sihtkohad, välja arvatud L02, L04, Ceuta, Melilla, Island, Liechtenstein, Norra, Šveits, Püha Tool (Vatikani linnriik), Ameerika Ühendriigid, Bulgaaria, Rumeenia, Horvaatia, Türgi, Austraalia, Kanada, Uus Meremaa ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse summa

0401 30 31 9100

L02

EUR/100 kg

13,02

L20

EUR/100 kg

18,61

0401 30 31 9400

L02

EUR/100 kg

20,34

L20

EUR/100 kg

29,07

0401 30 31 9700

L02

EUR/100 kg

22,45

L20

EUR/100 kg

32,06

0401 30 39 9100

L02

EUR/100 kg

13,02

L20

EUR/100 kg

18,61

0401 30 39 9400

L02

EUR/100 kg

20,34

L20

EUR/100 kg

29,07

0401 30 39 9700

L02

EUR/100 kg

22,45

L20

EUR/100 kg

32,06

0401 30 91 9100

L02

EUR/100 kg

25,57

L20

EUR/100 kg

36,54

0401 30 99 9100

L02

EUR/100 kg

25,57

L20

EUR/100 kg

36,54

0401 30 99 9500

L02

EUR/100 kg

37,59

L20

EUR/100 kg

53,70

0402 10 11 9000

L02

EUR/100 kg

—

L20 (1)

EUR/100 kg

—

0402 10 19 9000

L02

EUR/100 kg

—

L20 (1)

EUR/100 kg

—

0402 10 99 9000

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 11 9200

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 11 9300

L02

EUR/100 kg

37,83

L20

EUR/100 kg

48,54

0402 21 11 9500

L02

EUR/100 kg

39,47

L20

EUR/100 kg

50,67

0402 21 11 9900

L02

EUR/100 kg

42,06

L20 (1)

EUR/100 kg

54,00

0402 21 17 9000

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 19 9300

L02

EUR/100 kg

37,83

L20

EUR/100 kg

48,54

0402 21 19 9500

L02

EUR/100 kg

39,47

L20

EUR/100 kg

50,67

0402 21 19 9900

L02

EUR/100 kg

42,06

L20 (1)

EUR/100 kg

54,00

0402 21 91 9100

L02

EUR/100 kg

42,33

L20

EUR/100 kg

54,32

0402 21 91 9200

L02

EUR/100 kg

42,57

L20 (1)

EUR/100 kg

54,66

0402 21 91 9350

L02

EUR/100 kg

43,03

L20

EUR/100 kg

55,21

0402 21 99 9100

L02

EUR/100 kg

42,33

L20

EUR/100 kg

54,32

0402 21 99 9200

L02

EUR/100 kg

42,57

L20 (1)

EUR/100 kg

54,66

0402 21 99 9300

L02

EUR/100 kg

43,03

L20

EUR/100 kg

55,21

0402 21 99 9400

L02

EUR/100 kg

45,39

L20

EUR/100 kg

58,28

0402 21 99 9500

L02

EUR/100 kg

46,22

L20

EUR/100 kg

59,34

0402 21 99 9600

L02

EUR/100 kg

49,50

L20

EUR/100 kg

63,53

0402 21 99 9700

L02

EUR/100 kg

51,32

L20

EUR/100 kg

65,91

0402 29 15 9200

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0402 29 15 9300

L02

EUR/100 kg

37,83

L20

EUR/100 kg

48,54

0402 29 15 9500

L02

EUR/100 kg

39,47

L20

EUR/100 kg

50,67

0402 29 19 9300

L02

EUR/100 kg

37,83

L20

EUR/100 kg

48,54

0402 29 19 9500

L02

EUR/100 kg

39,47

L20

EUR/100 kg

50,67

0402 29 19 9900

L02

EUR/100 kg

42,06

L20

EUR/100 kg

54,00

0402 29 99 9100

L02

EUR/100 kg

42,33

L20

EUR/100 kg

54,32

0402 29 99 9500

L02

EUR/100 kg

45,39

L20

EUR/100 kg

58,28

0402 91 11 9370

L02

EUR/100 kg

4,13

L20

EUR/100 kg

5,90

0402 91 19 9370

L02

EUR/100 kg

4,13

L20

EUR/100 kg

5,90

0402 91 31 9300

L02

EUR/100 kg

4,88

L20

EUR/100 kg

6,97

0402 91 39 9300

L02

EUR/100 kg

4,88

L20

EUR/100 kg

6,97

0402 91 99 9000

L02

EUR/100 kg

15,71

L20

EUR/100 kg

22,46

0402 99 11 9350

L02

EUR/100 kg

10,55

L20

EUR/100 kg

15,08

0402 99 19 9350

L02

EUR/100 kg

10,55

L20

EUR/100 kg

15,08

0402 99 31 9300

L02

EUR/100 kg

9,40

L20

EUR/100 kg

13,44

0403 90 11 9000

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0403 90 13 9200

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0403 90 13 9300

L02

EUR/100 kg

37,48

L20

EUR/100 kg

48,11

0403 90 13 9500

L02

EUR/100 kg

39,13

L20

EUR/100 kg

50,22

0403 90 13 9900

L02

EUR/100 kg

41,70

L20

EUR/100 kg

53,51

0403 90 33 9400

L02

EUR/100 kg

37,48

L20

EUR/100 kg

48,11

0403 90 59 9310

L02

EUR/100 kg

13,02

L20

EUR/100 kg

18,61

0403 90 59 9340

L02

EUR/100 kg

19,06

L20

EUR/100 kg

27,22

0403 90 59 9370

L02

EUR/100 kg

19,06

L20

EUR/100 kg

27,22

0404 90 21 9120

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 21 9160

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 23 9120

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 23 9130

L02

EUR/100 kg

37,83

L20

EUR/100 kg

48,54

0404 90 23 9140

L02

EUR/100 kg

39,47

L20

EUR/100 kg

50,67

0404 90 23 9150

L02

EUR/100 kg

42,06

L20

EUR/100 kg

54,00

0404 90 81 9100

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 83 9110

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 83 9130

L02

EUR/100 kg

37,83

L20

EUR/100 kg

48,54

0404 90 83 9150

L02

EUR/100 kg

39,47

L20

EUR/100 kg

50,67

0404 90 83 9170

L02

EUR/100 kg

42,06

L20

EUR/100 kg

54,00

0405 10 11 9500

L02

EUR/100 kg

72,00

L20

EUR/100 kg

97,08

0405 10 11 9700

L02

EUR/100 kg

73,79

L20

EUR/100 kg

99,50

0405 10 19 9500

L02

EUR/100 kg

72,00

L20

EUR/100 kg

97,08

0405 10 19 9700

L02

EUR/100 kg

73,79

L20

EUR/100 kg

99,50

0405 10 30 9100

L02

EUR/100 kg

72,00

L20

EUR/100 kg

97,08

0405 10 30 9300

L02

EUR/100 kg

73,79

L20

EUR/100 kg

99,50

0405 10 30 9700

L02

EUR/100 kg

73,79

L20

EUR/100 kg

99,50

0405 10 50 9500

L02

EUR/100 kg

72,00

L20

EUR/100 kg

97,08

0405 10 50 9700

L02

EUR/100 kg

73,79

L20

EUR/100 kg

99,50

0405 10 90 9000

L02

EUR/100 kg

76,50

L20

EUR/100 kg

103,15

0405 20 90 9500

L02

EUR/100 kg

67,51

L20

EUR/100 kg

91,01

0405 20 90 9700

L02

EUR/100 kg

70,20

L20

EUR/100 kg

94,64

0405 90 10 9000

L02

EUR/100 kg

92,11

L20

EUR/100 kg

124,18

0405 90 90 9000

L02

EUR/100 kg

73,66

L20

EUR/100 kg

99,32

0406 10 20 9640

L04

EUR/100 kg

26,72

L40

EUR/100 kg

33,40

0406 10 20 9650

L04

EUR/100 kg

22,27

L40

EUR/100 kg

27,84

0406 10 20 9830

L04

EUR/100 kg

8,27

L40

EUR/100 kg

10,32

0406 10 20 9850

L04

EUR/100 kg

10,01

L40

EUR/100 kg

12,52

0406 20 90 9913

L04

EUR/100 kg

19,83

L40

EUR/100 kg

24,78

0406 20 90 9915

L04

EUR/100 kg

26,92

L40

EUR/100 kg

33,65

0406 20 90 9917

L04

EUR/100 kg

28,62

L40

EUR/100 kg

35,76

0406 20 90 9919

L04

EUR/100 kg

31,96

L40

EUR/100 kg

39,96

0406 30 31 9730

L04

EUR/100 kg

3,56

L40

EUR/100 kg

8,36

0406 30 31 9930

L04

EUR/100 kg

3,56

L40

EUR/100 kg

8,36

0406 30 31 9950

L04

EUR/100 kg

5,18

L40

EUR/100 kg

12,16

0406 30 39 9500

L04

EUR/100 kg

3,56

L40

EUR/100 kg

8,36

0406 30 39 9700

L04

EUR/100 kg

5,18

L40

EUR/100 kg

12,16

0406 30 39 9930

L04

EUR/100 kg

5,18

L40

EUR/100 kg

12,16

0406 30 39 9950

L04

EUR/100 kg

5,87

L40

EUR/100 kg

13,75

0406 40 50 9000

L04

EUR/100 kg

31,42

L40

EUR/100 kg

39,26

0406 40 90 9000

L04

EUR/100 kg

32,27

L40

EUR/100 kg

40,33

0406 90 13 9000

L04

EUR/100 kg

35,76

L40

EUR/100 kg

51,19

0406 90 15 9100

L04

EUR/100 kg

36,97

L40

EUR/100 kg

52,90

0406 90 17 9100

L04

EUR/100 kg

36,97

L40

EUR/100 kg

52,90

0406 90 21 9900

L04

EUR/100 kg

35,93

L40

EUR/100 kg

51,30

0406 90 23 9900

L04

EUR/100 kg

32,21

L40

EUR/100 kg

46,31

0406 90 25 9900

L04

EUR/100 kg

31,59

L40

EUR/100 kg

45,22

0406 90 27 9900

L04

EUR/100 kg

28,60

L40

EUR/100 kg

40,96

0406 90 31 9119

L04

EUR/100 kg

26,45

L40

EUR/100 kg

37,91

0406 90 33 9119

L04

EUR/100 kg

26,45

L40

EUR/100 kg

37,91

0406 90 35 9190

L04

EUR/100 kg

37,66

L40

EUR/100 kg

54,17

0406 90 35 9990

L04

EUR/100 kg

37,66

L40

EUR/100 kg

54,17

0406 90 37 9000

L04

EUR/100 kg

35,76

L40

EUR/100 kg

51,19

0406 90 61 9000

L04

EUR/100 kg

40,71

L40

EUR/100 kg

58,91

0406 90 63 9100

L04

EUR/100 kg

40,11

L40

EUR/100 kg

57,85

0406 90 63 9900

L04

EUR/100 kg

38,55

L40

EUR/100 kg

55,87

0406 90 69 9910

L04

EUR/100 kg

39,12

L40

EUR/100 kg

56,69

0406 90 73 9900

L04

EUR/100 kg

32,91

L40

EUR/100 kg

47,15

0406 90 75 9900

L04

EUR/100 kg

33,57

L40

EUR/100 kg

48,27

0406 90 76 9300

L04

EUR/100 kg

29,81

L40

EUR/100 kg

42,66

0406 90 76 9400

L04

EUR/100 kg

33,38

L40

EUR/100 kg

47,78

0406 90 76 9500

L04

EUR/100 kg

30,91

L40

EUR/100 kg

43,87

0406 90 78 9100

L04

EUR/100 kg

32,69

L40

EUR/100 kg

47,76

0406 90 78 9300

L04

EUR/100 kg

32,38

L40

EUR/100 kg

46,25

0406 90 79 9900

L04

EUR/100 kg

26,74

L40

EUR/100 kg

38,44

0406 90 81 9900

L04

EUR/100 kg

33,38

L40

EUR/100 kg

47,78

0406 90 85 9930

L04

EUR/100 kg

36,59

L40

EUR/100 kg

52,67

0406 90 85 9970

L04

EUR/100 kg

33,57

L40

EUR/100 kg

48,27

0406 90 86 9200

L04

EUR/100 kg

32,45

L40

EUR/100 kg

48,11

0406 90 86 9400

L04

EUR/100 kg

34,77

L40

EUR/100 kg

50,84

0406 90 86 9900

L04

EUR/100 kg

36,59

L40

EUR/100 kg

52,67

0406 90 87 9300

L04

EUR/100 kg

30,22

L40

EUR/100 kg

44,65

0406 90 87 9400

L04

EUR/100 kg

30,85

L40

EUR/100 kg

45,09

0406 90 87 9951

L04

EUR/100 kg

32,78

L40

EUR/100 kg

46,93

0406 90 87 9971

L04

EUR/100 kg

32,78

L40

EUR/100 kg

46,93

0406 90 87 9973

L04

EUR/100 kg

32,19

L40

EUR/100 kg

46,08

0406 90 87 9974

L04

EUR/100 kg

34,48

L40

EUR/100 kg

49,14

0406 90 87 9975

L04

EUR/100 kg

34,19

L40

EUR/100 kg

48,31

0406 90 87 9979

L04

EUR/100 kg

32,21

L40

EUR/100 kg

46,31

0406 90 88 9300

L04

EUR/100 kg

26,69

L40

EUR/100 kg

39,30

0406 90 88 9500

L04

EUR/100 kg

27,52

L40

EUR/100 kg

39,32

Sihtkohad on määratletud järgmiselt:

L02

:

Andorra ja Gibraltar.

L20

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud L02, Ceuta, Melilla, Püha Tool (Vatikani linnriik), Ameerika Ühendriigid, Bulgaaria, Rumeenia ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll.

L04

:

Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Kosovo, Serbia, Montenegro ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik.

L40

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud L02, L04, Ceuta, Melilla, Island, Liechtenstein, Norra, Šveits, Püha Tool (Vatikani linnriik), Ameerika Ühendriigid, Bulgaaria, Rumeenia, Horvaatia, Türgi, Austraalia, Kanada, Uus Meremaa ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll.

---

(1)  Otsuses 98/486/EÜ nimetatud asjaomastele toodetele, mis on ette nähtud eksportimiseks Dominikaani Vabariiki 2006/2007. aasta kvoodi alusel ning mis vastavad määruse (EÜ) nr 174/1999 artiklis 20a kindlaksmääratud tingimustele, kohaldatakse järgmisi määrasid:

| a) | CN-koodide 0402 10 11 9000 ja 0402 10 19 9000 alla kuuluvad tooted |
| --- | --- |

a)

CN-koodide 0402 10 11 9000 ja 0402 10 19 9000 alla kuuluvad tooted

0,00 EUR/100 kg

| b) | CN-koodide 0402 21 11 9900, 0402 21 19 9900, 0402 21 91 9200 ja 0402 21 99 9200 alla kuuluvad tooted |
| --- | --- |

b)

CN-koodide 0402 21 11 9900, 0402 21 19 9900, 0402 21 91 9200 ja 0402 21 99 9200 alla kuuluvad tooted

28,00 EUR/100 kg

Sihtkohad on määratletud järgmiselt:

| L02 | : | Andorra ja Gibraltar. |
| --- | --- | --- |
| L20 | : | Kõik sihtkohad, välja arvatud L02, Ceuta, Melilla, Püha Tool (Vatikani linnriik), Ameerika Ühendriigid, Bulgaaria, Rumeenia ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll. |
| L04 | : | Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Kosovo, Serbia, Montenegro ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik. |
| L40 | : | Kõik sihtkohad, välja arvatud L02, L04, Ceuta, Melilla, Island, Liechtenstein, Norra, Šveits, Püha Tool (Vatikani linnriik), Ameerika Ühendriigid, Bulgaaria, Rumeenia, Horvaatia, Türgi, Austraalia, Kanada, Uus Meremaa ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll. |

L02

:

Andorra ja Gibraltar.

L20

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud L02, Ceuta, Melilla, Püha Tool (Vatikani linnriik), Ameerika Ühendriigid, Bulgaaria, Rumeenia ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll.

L04

:

Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Kosovo, Serbia, Montenegro ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik.

L40

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud L02, L04, Ceuta, Melilla, Island, Liechtenstein, Norra, Šveits, Püha Tool (Vatikani linnriik), Ameerika Ühendriigid, Bulgaaria, Rumeenia, Horvaatia, Türgi, Austraalia, Kanada, Uus Meremaa ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll.

---

| 25.8.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 232/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 232/27

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1267/2006,

24. august 2006,

millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 581/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames makstava või eksporditoetuse maksimumsumma

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 31 lõike 3 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 581/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus teatud võiliikide eksporditoetuste suhtes, (2) sätestatakse alaline pakkumismenetlus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 581/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus teatud võiliikide eksporditoetuste suhtes, (2) sätestatakse alaline pakkumismenetlus.

| (2) | Vastavalt komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 580/2004 (millega kehtestatakse pakkumismenetlus teatavate piimatoodete eksporditoetuste suhtes) (3) artiklile 5 ja arvestades pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, on vaja kindlaks määrata eksporditoetuse maksimumsumma pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 22. augustil 2006. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 580/2004 (millega kehtestatakse pakkumismenetlus teatavate piimatoodete eksporditoetuste suhtes) (3) artiklile 5 ja arvestades pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, on vaja kindlaks määrata eksporditoetuse maksimumsumma pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 22. augustil 2006.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 581/2004 väljakuulutatud alalise pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 22. augustil 2006, lõppevas etapis on sama määruse artikli 1 lõikes 1 nimetatud toodete puhul makstava toetuse maksimumsummad kohaldatavad vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 25. augustil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. august 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  ELT L 90, 27.3.2004, lk 64. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 409/2006 (ELT L 71, 10.3.2006, lk 5).

2

(3)  ELT L 90, 27.3.2004, lk 58. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1814/2005 (ELT L 292, 8.11.2005, lk 3).

3

---

LISA

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Toode | Eksporditoetuste nomenklatuuri kood | Eksporditoetuse maksimumsumma ekspordil määruse (EÜ) nr 581/2004 artikli 1 lõike 1 teises lõikes nimetatud sihtkohtadesse |
| Või | ex ex 0405 10 19 9500 | — |
| Või | ex ex 0405 10 19 9700 | 108,00 |
| Võiõli | ex ex 0405 90 10 9000 | 130,00 |

(EUR/100 kg)

Toode

Eksporditoetuste nomenklatuuri kood

Eksporditoetuse maksimumsumma ekspordil määruse (EÜ) nr 581/2004 artikli 1 lõike 1 teises lõikes nimetatud sihtkohtadesse

Või

ex ex 0405 10 19 9500

—

Või

ex ex 0405 10 19 9700

108,00

Võiõli

ex ex 0405 90 10 9000

130,00

---

| 25.8.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 232/29 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 232/29

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1268/2006,

24. august 2006,

millega otsustatakse mitte maksta lõssipulbri eksporditoetust määruses (EÜ) nr 582/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 31 lõike 3 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 582/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus lõssipulbri eksporditoetuste suhtes, (2) sätestatakse alaline pakkumismenetlus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 582/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus lõssipulbri eksporditoetuste suhtes, (2) sätestatakse alaline pakkumismenetlus.

| (2) | Vastavalt komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 580/2004 (millega kehtestatakse pakkumismenetlus teatavate piimatoodete eksporditoetuste suhtes) (3) artiklile 5 ja arvestades pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, on asjakohane mitte maksta eksporditoetust pakkumismenetluse 22. augustil 2006 lõppevas etapis. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 580/2004 (millega kehtestatakse pakkumismenetlus teatavate piimatoodete eksporditoetuste suhtes) (3) artiklile 5 ja arvestades pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, on asjakohane mitte maksta eksporditoetust pakkumismenetluse 22. augustil 2006 lõppevas etapis.

| (3) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 582/2004 väljakuulutatud alalise pakkumismenetluse 22. augustil 2006 lõppevas etapis ei maksta eksporditoetust sama määruse artikli 1 lõikes 1 nimetatud toote ja sihtkohtade puhul.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. august 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  ELT L 90, 27.3.2004, lk 67. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 409/2006 (ELT L 71, 10.3.2006, lk 5).

2

(3)  ELT L 90, 27.3.2004, lk 58. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1814/2005 (ELT L 292, 8.11.2005, lk 3).

3

---

| 25.8.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 232/30 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 232/30

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1269/2006,

24. august 2006,

millega määratakse kindlaks madalaim müügihind või puhul määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 15. individuaalseks pakkumiskutseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt komisjoni 9. novembri 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1898/2005, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul, (2) võivad sekkumisametid müüa alalise pakkumismenetluse teel teatava koguse nende valduses oleva või sekkumisvarudest ning anda toetust koore, või ja kontsentreeritud või jaoks. Kõnealuse määruse artiklis 25 on sätestatud, et iga individuaalse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades kinnitatakse madalaim müügihind või puhul ning suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või jaoks. Lisaks sellele on sätestatud, et hind või toetus võib erineda olenevalt või kavandatud kasutusest, selle rasvasisaldusest ja kasutusviisist. Määruse (EÜ) nr 1898/2005 artiklis 28 osutatud töötlemistagatise suurus tuleks vastavalt kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt komisjoni 9. novembri 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1898/2005, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul, (2) võivad sekkumisametid müüa alalise pakkumismenetluse teel teatava koguse nende valduses oleva või sekkumisvarudest ning anda toetust koore, või ja kontsentreeritud või jaoks. Kõnealuse määruse artiklis 25 on sätestatud, et iga individuaalse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades kinnitatakse madalaim müügihind või puhul ning suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või jaoks. Lisaks sellele on sätestatud, et hind või toetus võib erineda olenevalt või kavandatud kasutusest, selle rasvasisaldusest ja kasutusviisist. Määruse (EÜ) nr 1898/2005 artiklis 28 osutatud töötlemistagatise suurus tuleks vastavalt kindlaks määrata.

| (2) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(2)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 15. individuaalseks pakkumiskutseks määratakse kindlaks kõnealuse määruse artiklis 25 osutatud madalaim müügihind või sekkumisvarude puhul ning artiklis 28 osutatud töötlemistagatise suurus vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 25. augustil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. august 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  ELT L 308, 25.11.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2107/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 20).

2

---

LISA

Madalaim müügihind või puhul ning töötlemistagatise suurus määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 15. individuaalseks pakkumiskutseks

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Valem | A | B |
| Kasutusviis | Märgistusainetega | Märgistusaineteta | Märgistusainetega | Märgistusaineteta |
| Madalaim müügihind | Või ≥ 82 % | Töötlemata | 206 | 210 | — | 210,2 |
| Kontsentreeritud | — | — | — | — |
| Töötlemistagatis | Töötlemata | 45 | 45 | — | 45 |
| Kontsentreeritud | — | — | — | — |

(EUR/100 kg)

Valem

A

B

Kasutusviis

Märgistusainetega

Märgistusaineteta

Märgistusainetega

Märgistusaineteta

Madalaim müügihind

Või ≥ 82 %

Töötlemata

206

210

—

210,2

Kontsentreeritud

—

—

—

—

Töötlemistagatis

Töötlemata

45

45

—

45

Kontsentreeritud

—

—

—

—

---

| 25.8.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 232/32 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 232/32

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1270/2006,

24. august 2006,

millega määratakse kindlaks suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 15. individuaalseks pakkumiskutseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt komisjoni 9. novembri 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1898/2005, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul, (2) võivad sekkumisametid müüa alalise pakkumismenetluse teel teatava koguse nende valduses oleva või sekkumisvarudest ning anda toetust koore, või ja kontsentreeritud või jaoks. Kõnealuse määruse artiklis 25 on sätestatud, et iga individuaalse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades kinnitatakse madalaim müügihind või puhul ning suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul. Lisaks sellele on sätestatud, et hind või toetus võib erineda olenevalt või kavandatud kasutusest, selle rasvasisaldusest ja kasutusviisist. Määruse (EÜ) nr 1898/2005 artiklis 28 osutatud töötlemistagatise suurus tuleks vastavalt kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt komisjoni 9. novembri 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1898/2005, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul, (2) võivad sekkumisametid müüa alalise pakkumismenetluse teel teatava koguse nende valduses oleva või sekkumisvarudest ning anda toetust koore, või ja kontsentreeritud või jaoks. Kõnealuse määruse artiklis 25 on sätestatud, et iga individuaalse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades kinnitatakse madalaim müügihind või puhul ning suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul. Lisaks sellele on sätestatud, et hind või toetus võib erineda olenevalt või kavandatud kasutusest, selle rasvasisaldusest ja kasutusviisist. Määruse (EÜ) nr 1898/2005 artiklis 28 osutatud töötlemistagatise suurus tuleks vastavalt kindlaks määrata.

| (2) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(2)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 15. individuaalseks pakkumiskutseks määratakse kindlaks kõnealuse määruse artiklis 25 osutatud suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või jaoks ning artiklis 28 osutatud töötlemistagatise suurus vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 25. augustil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. august 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  ELT L 308, 25.11.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2107/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 20).

2

---

LISA

Suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või jaoks ning töötlemistagatise suurus määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 15. individuaalseks pakkumiskutseks

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Valem | A | B |
| Kasutusviis | Märgistusainetega | Märgistusaineteta | Märgistusainetega | Märgistusaineteta |
| Suurim toetus | Või ≥ 82 % | 18,5 | 15 | 18 | 15 |
| Või < 82 % | — | 14,63 | — | 14,6 |
| Kontsentreeritud või | 22 | 18,5 | 22 | 18,5 |
| Koor | — | — | 10 | 6,3 |
| Töötlemistagatis | Või | 20 | — | 20 | — |
| Kontsentreeritud või | 24 | — | 24 | — |
| Koor | — | — | 11 | — |

(EUR/100 kg)

Valem

A

B

Kasutusviis

Märgistusainetega

Märgistusaineteta

Märgistusainetega

Märgistusaineteta

Suurim toetus

Või ≥ 82 %

18,5

15

18

15

Või < 82 %

—

14,63

—

14,6

Kontsentreeritud või

22

18,5

22

18,5

Koor

—

—

10

6,3

Töötlemistagatis

Või

20

—

20

—

Kontsentreeritud või

24

—

24

—

Koor

—

—

11

—

---

| 25.8.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 232/34 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 232/34

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1271/2006,

24. august 2006,

määruses (EÜ) nr 796/2006 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 5. individuaalse pakkumiskutse kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt komisjoni 16. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 2771/1999 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses sekkumisega või- ja kooreturul) (2) artikli 16 lõikele 2 avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas pakkumismenetluse teadaanne või kokkuostuks alalise pakkumismenetluse teel, nagu on välja kuulutatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 796/2006. (3) |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt komisjoni 16. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 2771/1999 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses sekkumisega või- ja kooreturul) (2) artikli 16 lõikele 2 avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas pakkumismenetluse teadaanne või kokkuostuks alalise pakkumismenetluse teel, nagu on välja kuulutatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 796/2006. (3)

| (2) | Individuaalsete pakkumiskutsete raames saadud pakkumisi silmas pidades tuleks määruse (EÜ) nr 2771/1999 artikli 17b kohaselt määrata kindlaks maksimaalne kokkuostuhind või otsustada pakkumist mitte vastu võtta. |
| --- | --- |

(2)

Individuaalsete pakkumiskutsete raames saadud pakkumisi silmas pidades tuleks määruse (EÜ) nr 2771/1999 artikli 17b kohaselt määrata kindlaks maksimaalne kokkuostuhind või otsustada pakkumist mitte vastu võtta.

| (3) | Saadud pakkumiste läbivaatamisel selgus, et pakkumist ei peaks jätkama. |
| --- | --- |

(3)

Saadud pakkumiste läbivaatamisel selgus, et pakkumist ei peaks jätkama.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 796/2006 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 5. individuaalset pakkumiskutset, mille alusel tehtavate pakkumiste esitamise tähtaeg oli 22. august 2006, ei jätkata.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 25. augustil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. august 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  EÜT L 333, 24.12.1999, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2107/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 20).

2

(3)  ELT L 142, 30.5.2006, lk 4.

3

---

| 25.8.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 232/35 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 232/35

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1272/2006,

24. august 2006,

millega määratakse kindlaks suurim toetus kontsentreeritud või jaoks määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 15. individuaalseks pakkumiskutseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt komisjoni 9. novembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1898/2005 millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul, (2) artiklile 47 kuulutavad sekkumisametid välja alalise pakkumismenetluse toetuse andmiseks kontsentreeritud või jaoks. Kõnealuse määruse artiklis 54 on sätestatud, et iga konkreetse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades kinnitatakse suurim toetus kontsentreeritud või jaoks, mille minimaalne rasvasisaldus on 96 %. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt komisjoni 9. novembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1898/2005 millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul, (2) artiklile 47 kuulutavad sekkumisametid välja alalise pakkumismenetluse toetuse andmiseks kontsentreeritud või jaoks. Kõnealuse määruse artiklis 54 on sätestatud, et iga konkreetse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades kinnitatakse suurim toetus kontsentreeritud või jaoks, mille minimaalne rasvasisaldus on 96 %.

| (2) | Esitada tuleb määruse (EÜ) nr 1898/2005 artikli 53 lõikes 4 sätestatud lõppkasutustagatis, et tagada kontsentreeritud või üleminek jaekaubandusse. |
| --- | --- |

(2)

Esitada tuleb määruse (EÜ) nr 1898/2005 artikli 53 lõikes 4 sätestatud lõppkasutustagatis, et tagada kontsentreeritud või üleminek jaekaubandusse.

| (3) | Saadud pakkumisi silmas pidades tuleks suurim toetus kinnitada asjakohasel tasemel ja määrata vastavalt sellele kindlaks lõppkasutustagatis. |
| --- | --- |

(3)

Saadud pakkumisi silmas pidades tuleks suurim toetus kinnitada asjakohasel tasemel ja määrata vastavalt sellele kindlaks lõppkasutustagatis.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 15. individuaalse pakkumiskutse puhul kinnitatakse kõnealuse määruse artikli 47 lõikes 1 osutatud kontsentreeritud või jaoks, mille minimaalne rasvasisaldus on 96 %, suurimaks toetuseks 19,8 eurot/100 kg.

Määruse (EÜ) nr 1898/2005 artikli 53 lõikes 4 sätestatud lõppkasutustagatiseks kinnitatakse 22 eurot/100 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 25. augustil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. august 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  ELT L 308, 25.11.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2107/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 20).

2

---

| 25.8.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 232/36 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 232/36

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1273/2006,

24. august 2006,

millega kehtestatakse või madalaim müügihind 47. individuaalse pakkumise kutse puhul, mis on väljastatud määruses (EÜ) nr 2771/1999 osutatud alalise pakkumiskutse alusel

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1913/2005 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõiget c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 16. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 2771/1999 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad või- ja kooreturul sekkumise osas) (2) artikli 21 kohaselt on sekkumisasutused pakkunud alalise pakkumiskutse alusel müügiks teatava koguse oma valduses olevat võid. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 16. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 2771/1999 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad või- ja kooreturul sekkumise osas) (2) artikli 21 kohaselt on sekkumisasutused pakkunud alalise pakkumiskutse alusel müügiks teatava koguse oma valduses olevat võid.

| (2) | Arvestades vastusena igale individuaalse pakkumise kutsele laekunud pakkumisi, kehtestatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 2771/1999 artiklile 24a madalaim müügihind või otsustatakse leping sõlmimata jätta. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades vastusena igale individuaalse pakkumise kutsele laekunud pakkumisi, kehtestatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 2771/1999 artiklile 24a madalaim müügihind või otsustatakse leping sõlmimata jätta.

| (3) | Laekunud pakkumisi arvestades tuleks kehtestada madalaim müügihind. |
| --- | --- |

(3)

Laekunud pakkumisi arvestades tuleks kehtestada madalaim müügihind.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 2771/1999 kohase 47. individuaalse pakkumise kutse puhul, mille alusel tehtavate pakkumiste esitamise tähtaeg oli 22. august 2006, kehtestatakse või madalaimaks müügihinnaks 237,20 EUR/100 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 25. augustil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 24. august 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  EÜT L 333, 24.12.1999, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1802/2005 (ELT L 290, 4.11.2005, lk 3).

2

---

| 25.8.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 232/37 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 232/37

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1274/2006,

24. august 2006,

millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste suhtes kohaldatavad toetusemäärad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 31 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 1 punktides a, b, c, d, e ja g loetletud toodete rahvusvahelises kaubanduses ja ühenduses kehtiva hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 1 punktides a, b, c, d, e ja g loetletud toodete rahvusvahelises kaubanduses ja ühenduses kehtiva hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil.

| (2) | Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemi ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumide osas, (2) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse määruse (EÜ) nr 1255/1999 II lisas loetletud kaupadena. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemi ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumide osas, (2) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse määruse (EÜ) nr 1255/1999 II lisas loetletud kaupadena.

| (3) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 lõikega 1 tuleks toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduse 100 kg kohta kehtestada igal kuul. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 lõikega 1 tuleks toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduse 100 kg kohta kehtestada igal kuul.

| (4) | Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste puhul võib kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine siiski ohtu seada nende toetustega seoses võetud kohustused. Selle ohu ära hoidmiseks on vaja võtta tarvitusele asjakohased ettevaatusabinõud, kuid ilma et see takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Konkreetsete toetusemäärade kinnitamine kõnealuste toodete toetuste eelkinnitamiseks peaks võimaldama neid kaht eesmärki täita. |
| --- | --- |

(4)

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste puhul võib kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine siiski ohtu seada nende toetustega seoses võetud kohustused. Selle ohu ära hoidmiseks on vaja võtta tarvitusele asjakohased ettevaatusabinõud, kuid ilma et see takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Konkreetsete toetusemäärade kinnitamine kõnealuste toodete toetuste eelkinnitamiseks peaks võimaldama neid kaht eesmärki täita.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõikes 2 on sätestatud, et toetusemäära kehtestamisel tuleb vajaduse korral arvesse võtta tootmistoetusi, abi või muid samaväärse toimega meetmeid, mida kohaldatakse kõigis liikmesriikides vastavalt kõnealuste toodete turu ühist korraldust käsitlevale määrusele määruse (EÜ) nr 1043/2005 I lisas loetletud põhisaaduste või samalaadsete toodete suhtes. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõikes 2 on sätestatud, et toetusemäära kehtestamisel tuleb vajaduse korral arvesse võtta tootmistoetusi, abi või muid samaväärse toimega meetmeid, mida kohaldatakse kõigis liikmesriikides vastavalt kõnealuste toodete turu ühist korraldust käsitlevale määrusele määruse (EÜ) nr 1043/2005 I lisas loetletud põhisaaduste või samalaadsete toodete suhtes.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 12 lõikes 1 sätestatakse toetuse maksmine ühenduses toodetud lõssi puhul, mis on töödeldud kaseiiniks, kui selline piim ja sellest toodetud kaseiin vastavad teatavatele tingimustele. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 12 lõikes 1 sätestatakse toetuse maksmine ühenduses toodetud lõssi puhul, mis on töödeldud kaseiiniks, kui selline piim ja sellest toodetud kaseiin vastavad teatavatele tingimustele.

| (7) | Komisjoni 9. novembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1898/2005, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul, (3) on sätestatud, et teatavaid kaupu valmistavatele tööstusettevõtetele tuleks anda võimalus saada võid ja koort alandatud hindadega. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni 9. novembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1898/2005, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul, (3) on sätestatud, et teatavaid kaupu valmistavatele tööstusettevõtetele tuleks anda võimalus saada võid ja koort alandatud hindadega.

| (8) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1043/2005 I lisas ja määruse (EÜ) nr 1255/1999 artiklis 1 loetletud ning määruse (EÜ) nr 1255/1999 II lisas loetletud kaupadena eksporditavate põhisaaduste suhtes kohaldatavad toetusemäärad sätestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 25. augustil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. august 2006

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

1

(2)  ELT L 172, 5.7.2005, lk 24.

2

(3)  ELT L 308, 25.11.2005, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2107/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 20).

3

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste suhtes alates 25. augustist 2006 kohaldatavad toetusemäärad (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kirjeldus | Toetusemäär |
| Toetuse eelkinnituse puhul | Muudel juhtudel |
| ex 0402 10 19 | Piim pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, suhkru- või muu magusainelisandita, rasvasisaldusega kuni 1,5 massiprotsenti (TR 2): | | |
| a) | CN-koodiga 3501 kauba eksportimisel |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kirjeldus

Toetusemäär

Toetuse eelkinnituse puhul

Muudel juhtudel

ex 0402 10 19

Piim pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, suhkru- või muu magusainelisandita, rasvasisaldusega kuni 1,5 massiprotsenti (TR 2):

a)

CN-koodiga 3501 kauba eksportimisel

—

—

| b) | muu kauba eksportimisel |
| --- | --- |

b)

muu kauba eksportimisel

0,00

0,00

ex 0402 21 19

Piim pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, suhkru- või muu magusainelisandita, rasvasisaldusega 26 massiprotsenti (TR 3):

| a) | sellise kauba eksportimisel, mis sisaldab määruse (EÜ) nr 1898/2005 alusel saadud alandatud hinnaga võid või koort TR 3-ga samalaadsete toodete kujul |
| --- | --- |

a)

sellise kauba eksportimisel, mis sisaldab määruse (EÜ) nr 1898/2005 alusel saadud alandatud hinnaga võid või koort TR 3-ga samalaadsete toodete kujul

22,51

22,51

| b) | muu kauba eksportimisel |
| --- | --- |

b)

muu kauba eksportimisel

54,00

54,00

ex 0405 10

Või, rasvasisaldusega 82 massiprotsenti (TR 6):

| a) | sellise kauba eksportimisel, mis sisaldab määruse (EÜ) nr 1898/2005 nõuetele vastavalt toodetud alandatud hinnaga võid või koort |
| --- | --- |

a)

sellise kauba eksportimisel, mis sisaldab määruse (EÜ) nr 1898/2005 nõuetele vastavalt toodetud alandatud hinnaga võid või koort

71,00

71,00

| b) | CN-koodiga 2106 90 98 kauba eksportimisel, mis sisaldab piimarasva vähemalt 40 % massist |
| --- | --- |

b)

CN-koodiga 2106 90 98 kauba eksportimisel, mis sisaldab piimarasva vähemalt 40 % massist

106,75

106,75

| c) | muu kauba eksportimisel |
| --- | --- |

c)

muu kauba eksportimisel

99,50

99,50

---

(1)  Käesolevas lisa sätestatud määrasid ei kohaldata alates 1. oktoobrist 2004 Bulgaariasse ja alates 1. detsembrist 2005 Rumeeniasse eksporditavate kaupade suhtes ning Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni 22. juuli 1972. aasta lepingu protokolli nr 2 I ja II tabelis loetletud, alates 1. veebruarist 2005 Šveitsi Konföderatsiooni või Liechtensteini eksporditavate kaupade suhtes.

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 25.8.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 232/40 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 232/40

---

KOMISJONI OTSUS,

24. august 2006,

mis käsitleb ühenduse rahalist abi Newcastle’i haiguse likvideerimiseks Taanis 2005. aastal

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 3805 all)

(Ainult taanikeelne tekst on autentne)

(2006/579/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsust 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas, (1) eriti selle artikleid 3 ja 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Et aidata kaasa Newcastle’i haiguse võimalikult kiirele likvideerimisele, on ühendusel võimalik rahalise abiga otsuse 90/424/EMÜ artikli 4 lõikes 2 sätestatud tingimuste kohaselt osaleda liikmesriigi poolt tehtud abikõlblike kulutuste kandmises. |
| --- | --- |

(1)

Et aidata kaasa Newcastle’i haiguse võimalikult kiirele likvideerimisele, on ühendusel võimalik rahalise abiga otsuse 90/424/EMÜ artikli 4 lõikes 2 sätestatud tingimuste kohaselt osaleda liikmesriigi poolt tehtud abikõlblike kulutuste kandmises.

| (2) | Ühenduse rahaline abi Newcastle’i haiguse vastu võitlemiseks võetavate erakorraliste meetmete raames peab vastama komisjoni 28. veebruari 2005. aasta määruses (EÜ) nr 349/2005 (millega kehtestatakse eeskirjad ühenduse toetuse osas erakorraliste ning teatavate loomahaiguste vastaste meetmete jaoks, mis on ette nähtud nõukogu otsuses 90/424/EMÜ) (2) sätestatud eeskirjadele. |
| --- | --- |

(2)

Ühenduse rahaline abi Newcastle’i haiguse vastu võitlemiseks võetavate erakorraliste meetmete raames peab vastama komisjoni 28. veebruari 2005. aasta määruses (EÜ) nr 349/2005 (millega kehtestatakse eeskirjad ühenduse toetuse osas erakorraliste ning teatavate loomahaiguste vastaste meetmete jaoks, mis on ette nähtud nõukogu otsuses 90/424/EMÜ) (2) sätestatud eeskirjadele.

| (3) | 2005. aastal tekkisid Taanis Newcastle’i haiguse puhangud. Selle haiguse ilmnemine kujutab endast tõsist ohtu ühenduse kariloomadele. |
| --- | --- |

(3)

2005. aastal tekkisid Taanis Newcastle’i haiguse puhangud. Selle haiguse ilmnemine kujutab endast tõsist ohtu ühenduse kariloomadele.

| (4) | 2006. aasta 24. aprillil esitas Taani selle haiguse likvideerimiseks tehtud kulutuste viimase hinnangulise brutosumma. |
| --- | --- |

(4)

2006. aasta 24. aprillil esitas Taani selle haiguse likvideerimiseks tehtud kulutuste viimase hinnangulise brutosumma.

| (5) | Taani ametiasutused on täielikult täitnud oma tehnilised ja halduskohustused, mis on sätestatud otsuse 90/424/EMÜ artiklis 3 ja määruse (EÜ) nr 349/2005 artiklis 6. |
| --- | --- |

(5)

Taani ametiasutused on täielikult täitnud oma tehnilised ja halduskohustused, mis on sätestatud otsuse 90/424/EMÜ artiklis 3 ja määruse (EÜ) nr 349/2005 artiklis 6.

| (6) | Ühenduse rahalise abi andmise tingimuseks peab olema kavandatud tegevuse tegelik elluviimine ja kogu vajaliku teabe esitamine ametiasutuste poolt ette nähtud tähtaegadeks. |
| --- | --- |

(6)

Ühenduse rahalise abi andmise tingimuseks peab olema kavandatud tegevuse tegelik elluviimine ja kogu vajaliku teabe esitamine ametiasutuste poolt ette nähtud tähtaegadeks.

| (7) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühenduse rahalise abi andmine Taanile

1.   Taani võib saada ühenduselt rahalist abi kulutuste katteks, mis on tehtud Newcastle’i haiguse vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmete raames 2005. aastal.

2.   Ühenduse rahaline abi moodustab 50 % ühendusepoolse rahastamise tingimustele vastavatest kulutustest. Seda makstakse määrusega (EÜ) nr 349/2005 ette nähtud tingimuste kohaselt.

Artikkel 2

Adressaat

Käesolev otsus on adresseeritud Taani Kuningriigile.

Brüssel, 24. august 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 19. Otsust on viimati muudetud otsusega 2006/53/EÜ (ELT L 29, 2.2.2006, lk 37).

1

(2)  ELT L 55, 1.3.2005, lk 12.

2

---

Parandused

| 25.8.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 232/42 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 232/42

---

Komisjoni 9. augusti 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1210/2006 (millega 67. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 467/2001) parandused

(
  Euroopa Liidu Teataja L 219, 10. august 2006
  )

| 1. | Lisas leheküljel 15 punkti 4 teises lõigus |
| --- | --- |

1.

Lisas leheküljel 15 punkti 4 teises lõigus

on trükitud:

“Kawa Farhad Hamawandi Kanabi Ahmad”,

peab olema:

“Farhad Kanabi Ahmad”.

| 2. | Lisas leheküljel 15 punkti 5 teises lõigus |
| --- | --- |

2.

Lisas leheküljel 15 punkti 5 teises lõigus

on trükitud:

“Mustapha Nasri Ait El Hadi Ben Abdul Kader Ait El Hadi”,

peab olema:

“Mustapha Nasri Ben Abdul Kader Ait El Hadi”.

| 3. | Lisas leheküljel 16 punkti 9 teises lõigus |
| --- | --- |

3.

Lisas leheküljel 16 punkti 9 teises lõigus

on trükitud:

“Noureddine Al-Drissi Ben Ali Ben Belkassem Al-Drissi”,

peab olema:

“Noureddine Ben Ali Ben Belkassem Al-Drissi”.

| 4. | Lisas leheküljel 16 punkti 10 teises lõigus |
| --- | --- |

4.

Lisas leheküljel 16 punkti 10 teises lõigus

on trükitud:

“Ibn Al-Shaykh Ali Mohamed Al-Libi Abdul Aziz Al Zar’ani Al Fakhiri”,

peab olema:

“Ali Mohamed Abdul Aziz Al Zar’ani Al Fakhiri”.

| 5. | Lisas leheküljel 16 punkti 11 teises lõigus |
| --- | --- |

5.

Lisas leheküljel 16 punkti 11 teises lõigus

on trükitud:

“Ibrahim Ben Hedhili Al-Hamami Ben Mohamed Al-Hamami”,

peab olema:

“Ibrahim Ben Hedhili Ben Mohamed Al-Hamami”.

| 6. | Lisas leheküljel 17 punkti 12 teises lõigus |
| --- | --- |

6.

Lisas leheküljel 17 punkti 12 teises lõigus

on trükitud:

“Kamal Ben Maoeldi Al-Hamraoui Ben Hassan Al-Hamraoui”,

peab olema:

“Kamal Ben Maoeldi Ben Hassan Al-Hamraoui”.

| 7. | Lisas leheküljel 17 punkti 13 teises lõigus |
| --- | --- |

7.

Lisas leheküljel 17 punkti 13 teises lõigus

on trükitud:

“Imad Ben Bechir Al-Jammali Ben Hamda Al-Jammali”,

peab olema:

“Imad Ben Bechir Ben Hamda Al-Jammali”.

| 8. | Lisas leheküljel 17 punkti 14 teises lõigus |
| --- | --- |

8.

Lisas leheküljel 17 punkti 14 teises lõigus

on trükitud:

“Riadh Al-Jelassi Ben Belkassem Ben Mohamed Al-Jelassi”,

peab olema:

“Riadh Ben Belkassem Ben Mohamed Al-Jelassi”.

| 9. | Lisas leheküljel 17 punkti 15 teises lõigus |
| --- | --- |

9.

Lisas leheküljel 17 punkti 15 teises lõigus

on trükitud:

“Faouzi Al-Jendoubi Ben Mohamed Ben Ahmed Al-Jendoubi”,

peab olema:

“Faouzi Ben Mohamed Ben Ahmed Al-Jendoubi”.

| 10. | Lisas leheküljel 17 punkti 16 teises lõigus |
| --- | --- |

10.

Lisas leheküljel 17 punkti 16 teises lõigus

on trükitud:

“Tarek Ben Habib Al-Maaroufi Ben Al-Toumi Al-Maaroufi”,

peab olema:

“Tarek Ben Habib Ben Al-Toumi Al-Maaroufi”.

| 11. | Lisas leheküljel 17 punkti 17 teises lõigus |
| --- | --- |

11.

Lisas leheküljel 17 punkti 17 teises lõigus

on trükitud:

“Lofti Al-Rihani Ben Abdul Hamid Ben Ali Al-Rihani”,

peab olema:

“Lofti Ben Abdul Hamid Ben Ali Al-Rihani”.

| 12. | Lisas leheküljel 18 punkti 18 teises lõigus |
| --- | --- |

12.

Lisas leheküljel 18 punkti 18 teises lõigus

on trükitud:

“Nazih Abdul Hamed Al-Raghie Nabih Al-Ruqai’i (teiste nimedega a) Anas Al-Liby, b) Anas Al-Sibai Al-Libi, c) Nazih Al-Raghie d) Nazih Abdul Hamed Al-Raghie, e) Anas Al-Sabai)”,

peab olema:

“Nazih Abdul Hamed Nabih Al-Ruqai’i (teiste nimedega a) Anas Al-Liby, b) Anas Al-Sibai, c) Nazih Abdul Hamed Al-Raghie)”.

| 13. | Lisas leheküljel 18 punkti 19 teises lõigus |
| --- | --- |

13.

Lisas leheküljel 18 punkti 19 teises lõigus

on trükitud:

“Faraj Farj Faraj Hassan Hussein Al Saadi Al-Sa’idi (teiste nimedega a) Mohamed Abdulla Imad, b) Muhamad Abdullah Imad, c) Imad Mouhamed Abdellah, d) Faraj Farj Hassan Al Saadi, e) Hamza “the Libyan”Al Libi, f) Abdallah Abd al-Rahim)”,

peab olema:

“Faraj Faraj Hussein Al-Sa’idi (teiste nimedega a) Mohamed Abdulla Imad, b) Muhamad Abdullah Imad, c) Imad Mouhamed Abdellah, d) Faraj Farj Hassan Al Saadi, e) Hamza Al Libi, f) Abdallah Abd al-Rahim)”.

| 14. | Lisas leheküljel 18 punkti 20 teises lõigus |
| --- | --- |

14.

Lisas leheküljel 18 punkti 20 teises lõigus

on trükitud:

“Al-Azhar Ben Mohammed Ben Mmar Al-Tlili Ben Abdallah Al-Tlili”,

peab olema:

“Al-Azhar Ben Ammar Ben Abdallah Al-Tlili”.

| 15. | Lisas leheküljel 18 punkti 21 teises lõigus |
| --- | --- |

15.

Lisas leheküljel 18 punkti 21 teises lõigus

on trükitud:

“Habib Al-Wadhani Ben Ali Ben Said Al-Wadhani”,

peab olema:

“Habib Ben Ali Ben Said Al-Wadhani”.

| 16. | Lisas leheküljel 18 punkti 22 teises lõigus |
| --- | --- |

16.

Lisas leheküljel 18 punkti 22 teises lõigus

on trükitud:

“Imad Ben Al-Mekki Al-Zarkaoui Ben Al-Akhdar Al-Zarkaoui”,

peab olema:

“Imad Ben Al-Mekki Ben Al-Akhdar Al-Zarkaoui”.

| 17. | Lisas leheküljel 18 punkti 23 teises lõigus |
| --- | --- |

17.

Lisas leheküljel 18 punkti 23 teises lõigus

on trükitud:

“Nabil Ben Attia Ben Mohamed Ben Ali Ben Attia”,

peab olema:

“Nabil Ben Mohamed Ben Ali Ben Attia”.

| 18. | Lisas leheküljel 19 punkti 24 teises lõigus |
| --- | --- |

18.

Lisas leheküljel 19 punkti 24 teises lõigus

on trükitud:

“Lased Al As’ad Ben Heni Hani (teiste nimedega a) Lased Ben Heni Low, b) Mohamed Abu Abda)”,

peab olema:

“Al As’ad Ben Hani (teiste nimedega a) Lased Ben Heni, b) Mohamed Abu Abda)”,

on trükitud:

“b) 11.11.2002 mõisteti ta Itaalias süüdi”,

peab olema:

“b) 11.12.2002 mõisteti ta Itaalias süüdi”.

| 19. | Lisas leheküljel 19 punkti 25 teises lõigus |
| --- | --- |

19.

Lisas leheküljel 19 punkti 25 teises lõigus

on trükitud:

“Hamadi Ben Ali Ben Abdul Aziz Bouyehia Ben Ali Bouyehia”,

peab olema:

“Hamadi Ben Abdul Aziz Ben Ali Bouyehia”.

| 20. | Lisas leheküljel 19 punkti 26 teises lõigus |
| --- | --- |

20.

Lisas leheküljel 19 punkti 26 teises lõigus

on trükitud:

“Fethi Ben Al-Rabei Mnasri Ben Absha Mnasri”,

peab olema:

“Fethi Ben Al-Rabei Ben Absha Mnasri”,

on trükitud:

“Sünnikoht: Nefza, Baja, Tuneesia”,

peab olema:

“Sünnikoht: Baja, Tuneesia”.

| 21. | Lisas leheküljel 19 punkti 27 teises lõigus |
| --- | --- |

21.

Lisas leheküljel 19 punkti 27 teises lõigus

on trükitud:

“Saadi Nessim Nassim Ben Mohamed Al-Cherif Ben Mohamed Saleh Al-Saadi”,

peab olema:

“Nessim Ben Mohamed Al-Cherif Ben Mohamed Saleh Al-Saadi”.

| 22. | Lisas leheküljel 19 punkti 28 teises lõigus |
| --- | --- |

22.

Lisas leheküljel 19 punkti 28 teises lõigus

on trükitud:

“Ibrahim Ali Muhammad Abu Bakr Abu Bakr Tantoush (teiste nimedega a) Al-Libi, b) Abd al-Muhsin, c) Ibrahim Ali Muhammad Abu Bakr, d) Abdul Rahman, e) Abu Anas Al-Libi)”,

peab olema:

“Ibrahim Ali Abu Bakr Tantoush (teiste nimedega a) Abd al-Muhsin, b) Ibrahim Ali Muhammad Abu Bakr, c) Abdul Rahman, d) Abu Anas, e) Al-Libi)”.

---