# Úřední věstník L 129/2006

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 129 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 4917. května 2006 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 129

České vydání

Právní předpisy

Svazek 4917. května 2006

---

| Obsah | | I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 733/2006 ze dne 16. května 2006 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny | 1 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 734/2006 ze dne 16. května 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o poskytování podpory Společenství soukromého skladování některých sýrů v období skladování 2006/07 | 3 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 735/2006 ze dne 16. května 2006, kterým se mění nařízení (ES) č. 2659/94 o prováděcích pravidlech pro poskytování podpory soukromého skladování sýrů grana padano, parmigiano-reggiano a provolone | 9 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 736/2006 ze dne 16. května 2006 o pracovních postupech Evropské agentury pro bezpečnost letectví pro provádění normalizačních inspekcí (
  1
  ) | 10 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 737/2006 ze dne 16. května 2006, kterým se mění dovozní cla v odvětví obilovin použitelná od 17. května 2006 | 16 |

Obsah

I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné

Strana

Nařízení Komise (ES) č. 733/2006 ze dne 16. května 2006 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

1

*

Nařízení Komise (ES) č. 734/2006 ze dne 16. května 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o poskytování podpory Společenství soukromého skladování některých sýrů v období skladování 2006/07

3

*

Nařízení Komise (ES) č. 735/2006 ze dne 16. května 2006, kterým se mění nařízení (ES) č. 2659/94 o prováděcích pravidlech pro poskytování podpory soukromého skladování sýrů grana padano, parmigiano-reggiano a provolone

9

*

Nařízení Komise (ES) č. 736/2006 ze dne 16. května 2006 o pracovních postupech Evropské agentury pro bezpečnost letectví pro provádění normalizačních inspekcí (
  1
  )

1

10

Nařízení Komise (ES) č. 737/2006 ze dne 16. května 2006, kterým se mění dovozní cla v odvětví obilovin použitelná od 17. května 2006

16

| | | II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | Komise |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 3. ledna 2006 o vnitrostátních předpisech oznámených Švédským královstvím podle čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES týkajících se maximálního přípustného obsahu kadmia v hnojivech
  (oznámeno pod číslem K(2005) 5532)

   (
  1
  ) | 19 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 3. ledna 2006 o vnitrostátních předpisech oznámených Finskou republikou podle čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES týkajících se maximálního přípustného obsahu kadmia v hnojivech
  (oznámeno pod číslem K(2005) 5542)

   (
  1
  ) | 25 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 3. ledna 2006 o vnitrostátních předpisech oznámených Rakouskou republikou podle čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES týkajících se maximálního přípustného obsahu kadmia v hnojivech
  (oznámeno pod číslem K(2005) 5549)

   (
  1
  ) | 31 |

II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Komise

*

Rozhodnutí Komise ze dne 3. ledna 2006 o vnitrostátních předpisech oznámených Švédským královstvím podle čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES týkajících se maximálního přípustného obsahu kadmia v hnojivech
  (oznámeno pod číslem K(2005) 5532)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2005) 5532)

1

19

*

Rozhodnutí Komise ze dne 3. ledna 2006 o vnitrostátních předpisech oznámených Finskou republikou podle čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES týkajících se maximálního přípustného obsahu kadmia v hnojivech
  (oznámeno pod číslem K(2005) 5542)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2005) 5542)

1

25

*

Rozhodnutí Komise ze dne 3. ledna 2006 o vnitrostátních předpisech oznámených Rakouskou republikou podle čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES týkajících se maximálního přípustného obsahu kadmia v hnojivech
  (oznámeno pod číslem K(2005) 5549)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2005) 5549)

1

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty, jejichž zveřejnění je povinné

| 17.5.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 129/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 129/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 733/2006

ze dne 16. května 2006

o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.

| (2) | Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(2)

Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 17. května 2006.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. května 2006.

Za Komisi

J. L. DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 337, 24.12.1994, s. 66. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 386/2005 (Úř. věst. L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 16. května 2006 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Standardní dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | 052 | 86,7 |
| 204 | 63,6 |
| 212 | 153,3 |
| 999 | 101,2 |
| 0707 00 05 | 052 | 124,3 |
| 628 | 155,5 |
| 999 | 139,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 124,8 |
| 204 | 25,1 |
| 999 | 75,0 |
| 0805 10 20 | 204 | 35,5 |
| 212 | 64,4 |
| 220 | 36,9 |
| 400 | 20,3 |
| 448 | 50,4 |
| 624 | 49,1 |
| 999 | 42,8 |
| 0805 50 10 | 052 | 42,4 |
| 388 | 59,4 |
| 508 | 40,3 |
| 528 | 40,5 |
| 624 | 54,7 |
| 999 | 47,5 |
| 0808 10 80 | 388 | 85,2 |
| 400 | 118,4 |
| 404 | 110,0 |
| 508 | 78,0 |
| 512 | 81,6 |
| 524 | 61,2 |
| 528 | 95,6 |
| 720 | 85,0 |
| 804 | 109,7 |
| 999 | 91,6 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Standardní dovozní hodnota

0702 00 00

052

86,7

204

63,6

212

153,3

999

101,2

0707 00 05

052

124,3

628

155,5

999

139,9

0709 90 70

052

124,8

204

25,1

999

75,0

0805 10 20

204

35,5

212

64,4

220

36,9

400

20,3

448

50,4

624

49,1

999

42,8

0805 50 10

052

42,4

388

59,4

508

40,3

528

40,5

624

54,7

999

47,5

0808 10 80

388

85,2

400

118,4

404

110,0

508

78,0

512

81,6

524

61,2

528

95,6

720

85,0

804

109,7

999

91,6

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 750/2005 (Úř. věst. L 126, 19.5.2005, s. 12). Kód „999“ znamená „jiná země původu“.

---

| 17.5.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 129/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 129/3

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 734/2006

ze dne 16. května 2006,

kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o poskytování podpory Společenství soukromého skladování některých sýrů v období skladování 2006/07

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky (1), a zejména na článek 10 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Článek 9 nařízení (ES) č. 1255/1999 stanoví, že podpora soukromého skladování může být poskytnuta na dlouhozrající sýry a sýry, které jsou vyrobeny z ovčího a/nebo kozího mléka a které ke zrání potřebují alespoň dobu šesti měsíců, pokud vývoj cen a stav zásob těchto sýrů ukazuje na závažnou nerovnováhu trhu, která může být odstraněna nebo snížena prostřednictvím sezonního skladování. |
| --- | --- |

(1)

Článek 9 nařízení (ES) č. 1255/1999 stanoví, že podpora soukromého skladování může být poskytnuta na dlouhozrající sýry a sýry, které jsou vyrobeny z ovčího a/nebo kozího mléka a které ke zrání potřebují alespoň dobu šesti měsíců, pokud vývoj cen a stav zásob těchto sýrů ukazuje na závažnou nerovnováhu trhu, která může být odstraněna nebo snížena prostřednictvím sezonního skladování.

| (2) | Potíže vyplývající ze sezonního charakteru výroby některých dlouhozrajících sýrů a sýrů Pecorino Romano, Kefalotyri a Kasseri jsou ještě větší s ohledem na časově odlišnou sezonnost spotřeby. Roztříštěnost výroby těchto sýrů kromě toho ještě zhoršuje důsledky uvedené sezonnosti. Proto je třeba umožnit sezonní skladování takového množství, které odpovídá rozdílu mezi výrobou v letních měsících a výrobou v zimních měsících. |
| --- | --- |

(2)

Potíže vyplývající ze sezonního charakteru výroby některých dlouhozrajících sýrů a sýrů Pecorino Romano, Kefalotyri a Kasseri jsou ještě větší s ohledem na časově odlišnou sezonnost spotřeby. Roztříštěnost výroby těchto sýrů kromě toho ještě zhoršuje důsledky uvedené sezonnosti. Proto je třeba umožnit sezonní skladování takového množství, které odpovídá rozdílu mezi výrobou v letních měsících a výrobou v zimních měsících.

| (3) | Je třeba určit druhy sýrů s nárokem na podporu a stanovit nejvyšší množství, na která může být podpora poskytnuta, jakož i dobu trvání smluv, a to na základě skutečných potřeb trhu a možností dotyčné sýry uchovávat. |
| --- | --- |

(3)

Je třeba určit druhy sýrů s nárokem na podporu a stanovit nejvyšší množství, na která může být podpora poskytnuta, jakož i dobu trvání smluv, a to na základě skutečných potřeb trhu a možností dotyčné sýry uchovávat.

| (4) | Je nutné stanovit obsah smlouvy o skladování, jakož i základní opatření umožňující identifikaci a kontrolu sýrů, které jsou předmětem smlouvy. Částky podpory by měly být stanoveny s přihlédnutím k nákladům na skladování a k rovnováze, kterou je třeba zachovat mezi sýry, na něž se poskytuje podpora, a ostatními sýry prodávanými na trhu. S ohledem na tyto skutečnosti a na dostupné zdroje je nezbytné snížit částky nákladů na skladování za den. Částka finančních nákladů se musí vypočítat na základě úrokové sazby ve výši 2,5 %. Pokud jde o stálé náklady, podpůrné opatření může nadále nahrazovat pouze denní náklady na skladování a finanční náklady, neboť skladováním, které je běžnou součástí výrobního procesu sýrů, nevznikají další stálé náklady. |
| --- | --- |

(4)

Je nutné stanovit obsah smlouvy o skladování, jakož i základní opatření umožňující identifikaci a kontrolu sýrů, které jsou předmětem smlouvy. Částky podpory by měly být stanoveny s přihlédnutím k nákladům na skladování a k rovnováze, kterou je třeba zachovat mezi sýry, na něž se poskytuje podpora, a ostatními sýry prodávanými na trhu. S ohledem na tyto skutečnosti a na dostupné zdroje je nezbytné snížit částky nákladů na skladování za den. Částka finančních nákladů se musí vypočítat na základě úrokové sazby ve výši 2,5 %. Pokud jde o stálé náklady, podpůrné opatření může nadále nahrazovat pouze denní náklady na skladování a finanční náklady, neboť skladováním, které je běžnou součástí výrobního procesu sýrů, nevznikají další stálé náklady.

| (5) | Je nezbytné stanovit pravidla týkající se dokumentace, účetnictví, jakož i četnosti a povahy kontrol. Za tímto účelem je třeba stanovit, že členské státy mohou celkové náklady na kontrolu nebo jejich část předložit k úhradě smluvní straně. |
| --- | --- |

(5)

Je nezbytné stanovit pravidla týkající se dokumentace, účetnictví, jakož i četnosti a povahy kontrol. Za tímto účelem je třeba stanovit, že členské státy mohou celkové náklady na kontrolu nebo jejich část předložit k úhradě smluvní straně.

| (6) | Je třeba upřesnit, že pro podporu soukromého skladování jsou způsobilé pouze celé sýry. |
| --- | --- |

(6)

Je třeba upřesnit, že pro podporu soukromého skladování jsou způsobilé pouze celé sýry.

| (7) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky, |
| --- | --- |

(7)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Předmět

Toto nařízení stanoví prováděcí pravidla pro poskytování podpory Společenství soukromého skladování některých sýrů (dále jen „podpora“) podle článku 9 nařízení (ES) č. 1255/1999 v období skladování 2006/07.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se:

| a) | „skladovanou šarží“ rozumí množství sýru o hmotnosti nejméně 2 tun, stejného druhu, uskladněné ve stejný den ve stejném skladu; |
| --- | --- |

a)

„skladovanou šarží“ rozumí množství sýru o hmotnosti nejméně 2 tun, stejného druhu, uskladněné ve stejný den ve stejném skladu;

| b) | „dnem zahájení smluvního skladování“ rozumí den následující po dni uskladnění; |
| --- | --- |

b)

„dnem zahájení smluvního skladování“ rozumí den následující po dni uskladnění;

| c) | „posledním dnem smluvního skladování“ rozumí den předcházející dni vyskladnění; |
| --- | --- |

c)

„posledním dnem smluvního skladování“ rozumí den předcházející dni vyskladnění;

| d) | „obdobím skladování“ rozumí období, během kterého se může na sýr vztahovat režim soukromého skladování, jak je definováno v příloze pro každý druh sýra. |
| --- | --- |

d)

„obdobím skladování“ rozumí období, během kterého se může na sýr vztahovat režim soukromého skladování, jak je definováno v příloze pro každý druh sýra.

Článek 3

Sýry s nárokem na podporu

1.   Podpora se poskytuje na některé dlouhozrající sýry, na sýry Pecorino Romano, Kefalotyri a Kasseri za podmínek stanovených v příloze. Způsobilé jsou pouze celé sýry.

2.   Sýry musí být vyrobeny ve Společenství a musí splňovat tyto požadavky:

| a) | musí na nich být nesmazatelným písmem uveden výrobní podnik a den a měsíc výroby; tyto údaje mohou být vyjádřeny formou kódu; |
| --- | --- |

a)

musí na nich být nesmazatelným písmem uveden výrobní podnik a den a měsíc výroby; tyto údaje mohou být vyjádřeny formou kódu;

| b) | musí projít kontrolou jakosti, která prokáže, že poskytují dostatečné záruky pro to, aby po uzrání mohly být zařazeny do kategorií definovaných v příloze. |
| --- | --- |

b)

musí projít kontrolou jakosti, která prokáže, že poskytují dostatečné záruky pro to, aby po uzrání mohly být zařazeny do kategorií definovaných v příloze.

Článek 4

Smlouva o skladování

1.   Smlouvy týkající se soukromého skladování sýrů se uzavírají mezi intervenční agenturou členského státu, na jehož území jsou sýry skladovány, a fyzickými nebo právnickými osobami (dále jen „smluvní strany“).

2.   Smlouvy o skladování se vyhotovují písemně na základě žádosti o vyhotovení smlouvy.

Žádosti musí být doručeny intervenční agentuře nejdéle do 30 dnů od data uskladnění a mohou se týkat pouze šarží sýra, jejichž uskladnění je ukončeno. Intervenční agentura si den doručení žádosti zapíše.

Pokud intervenční agentura obdrží žádost ve lhůtě, která nepřekročí maximální lhůtu o více než deset pracovních dní, může být smlouva o skladování ještě uzavřena, avšak částka podpory se snižuje o 30 %.

3.   Smlouva o skladování se uzavírá na jednu nebo více skladovaných šarží a musí zejména obsahovat ustanovení týkající se:

| a) | množství sýra, na něž se smlouva vztahuje; |
| --- | --- |

a)

množství sýra, na něž se smlouva vztahuje;

| b) | termínů plnění smlouvy; |
| --- | --- |

b)

termínů plnění smlouvy;

| c) | částky podpory; |
| --- | --- |

c)

částky podpory;

| d) | určení skladů. |
| --- | --- |

d)

určení skladů.

4.   Smlouva o skladování se uzavírá nejdéle do 30 dnů od data zápisu žádosti o vyhotovení smlouvy.

5.   Kontrolní opatření a zejména opatření uvedená v článku 7 se provádějí podle specifikace vypracované intervenční agenturou. Smlouva o skladování odkazuje na tuto specifikaci.

Článek 5

Uskladnění a vyskladnění

1.   Doba, v níž probíhá uskladnění a vyskladnění, je uvedena v příloze.

2.   Musí být vyskladňovány celé skladované šarže.

3.   Pokud na konci prvních 60 dní smluvního skladování vykazuje sýr větší zhoršení jakosti, než je běžné při jeho uchování, může být smluvním stranám umožněno, aby jednou u každé skladované šarže a na vlastní náklady nahradily vadná množství.

Pokud kontrola prováděná během skladování nebo při vyskladnění zjistí vadná množství, podpora nemůže být na tato množství vyplacena. Kromě toho musí zbývající množství skladované šarže, u nějž lze uplatnit nárok na podporu, vážit nejméně dvě tuny.

Druhý pododstavec se použije v případě vyskladnění části šarže ještě před začátkem doby vyskladnění uvedené v odstavci 1 nebo před uplynutím minimálního období skladování podle čl. 8 odst. 2.

4.   V případě uvedeném v odstavci 3 prvním pododstavci je pro účely výpočtu podpory za první den smluvního skladování považován den zahájení smluvního skladování.

Článek 6

Podmínky skladování

1.   Členský stát dbá na to, aby byly splněny všechny podmínky pro vznik nároku na výplatu podpory.

2.   Smluvní strana, nebo osoba odpovědná na základě žádosti nebo povolení členského státu za sklad zpřístupní příslušnému subjektu pověřenému prováděním kontroly veškerou dokumentaci, která zejména umožní ověřit u výrobků umístěných v soukromém skladu tyto údaje:

| a) | vlastnictví v okamžiku uskladnění; |
| --- | --- |

a)

vlastnictví v okamžiku uskladnění;

| b) | původ a datum výroby sýrů; |
| --- | --- |

b)

původ a datum výroby sýrů;

| c) | den uskladnění; |
| --- | --- |

c)

den uskladnění;

| d) | fyzickou přítomnost ve skladu a adresu skladu; |
| --- | --- |

d)

fyzickou přítomnost ve skladu a adresu skladu;

| e) | datum vyskladnění. |
| --- | --- |

e)

datum vyskladnění.

3.   Smluvní strana, případně osoba odpovědná za sklad, vede pro každou smlouvu skladovou evidenci, která je k dispozici ve skladu a v které jsou uvedeny tyto údaje:

| a) | číslo skladované šarže umožňující určit výrobky umístěné v soukromém skladu; |
| --- | --- |

a)

číslo skladované šarže umožňující určit výrobky umístěné v soukromém skladu;

| b) | data uskladnění a vyskladnění; |
| --- | --- |

b)

data uskladnění a vyskladnění;

| c) | počet sýrů a jejich hmotnost udané pro každou skladovanou šarži; |
| --- | --- |

c)

počet sýrů a jejich hmotnost udané pro každou skladovanou šarži;

| d) | umístění produktů ve skladu. |
| --- | --- |

d)

umístění produktů ve skladu.

4.   Uskladněné produkty musí být snadno identifikovatelné, snadno přístupné a rozlišitelné podle jednotlivých smluv. Skladované sýry se označí zvláštní značkou.

Článek 7

Kontrola

1.   Při uskladnění provádí příslušný subjekt kontrolu, zejména s cílem zajistit, že uskladněné výrobky mají na podporu nárok, a zabránit tomu, aby během smluvního skladování docházelo k jakékoli záměně výrobků.

2.   Příslušný subjekt provádí neohlášenou kontrolu na základě vzorků za účelem zjištění fyzické přítomnosti výrobků ve skladu. Odebraný vzorek musí být reprezentativní a musí představovat nejméně 10 % z celkového smluvního množství, na něž se vztahuje opatření na podporu soukromého skladování.

Součástí kontroly je kromě účetní dokumentace uvedené v čl. 6 odst. 3 také fyzická kontrola hmotnosti a povahy výrobků a jejich identifikace. Tato fyzická kontrola musí být provedena nejméně u 5 % z množství, u nějž je neohlášená kontrola prováděna.

3.   Po ukončení období smluvního skladování provede příslušný subjekt kontrolu fyzické přítomnosti výrobků. Pokud však výrobky zůstávají ve skladu po uplynutí maximálního období smluvního skladování, může být tato kontrola provedena v okamžiku vyskladnění.

O kontrole uvedené v prvním pododstavci informuje smluvní strana příslušný subjekt nejméně pět pracovních dnů před uplynutím období smluvního skladování, popřípadě před zahájením vyskladnění, pokud k němu dochází během období smluvního skladování nebo po této době, a uvede dotyčné skladované šarže.

Členský stát může souhlasit s kratší lhůtou, než je pět pracovních dnů uvedených v druhém pododstavci.

4.   O kontrolách provedených podle odstavce 1, 2 a 3 musí být vypracována zpráva, v které se uvádí:

| a) | datum kontroly; |
| --- | --- |

a)

datum kontroly;

| b) | její délka; |
| --- | --- |

b)

její délka;

| c) | popis kontrolní činnosti. |
| --- | --- |

c)

popis kontrolní činnosti.

Kontrolní zprávu musí podepsat odpovědný inspektor a spolupodepsat smluvní strana, popřípadě osoba odpovědná za sklad, a zpráva musí být součástí platební dokumentace.

5.   V případě nesrovnalostí, které se týkají alespoň 5 % množství kontrolovaných výrobků, se kontrola rozšíří na větší vzorek, který určí příslušný subjekt.

Členské státy oznámí takové případy Komisi ve lhůtě čtyř týdnů.

6.   Členské státy mohou stanovit, že náklady na kontrolu plně nebo částečně uhradí smluvní strana.

Článek 8

Podpora skladování

1.   Částky podpory jsou stanoveny takto:

| a) | 0,10 EUR za tunu a den smluvního skladování na náklady na skladování; |
| --- | --- |

a)

0,10 EUR za tunu a den smluvního skladování na náklady na skladování;

| b) | částka za tunu a den smluvního skladování na finanční náklady ve výši:






  i) | 0,28 EUR za tunu dlouhozrajících sýrů, |
| --- | --- | --- |

b)

částka za tunu a den smluvního skladování na finanční náklady ve výši:

i)

0,28 EUR za tunu dlouhozrajících sýrů,

| ii) | 0,35 EUR u sýrů Pecorino Romano, |
| --- | --- |

ii)

0,35 EUR u sýrů Pecorino Romano,

| iii) | 0,49 EUR u sýrů Kefalotyri a Kasseri. |
| --- | --- |

iii)

0,49 EUR u sýrů Kefalotyri a Kasseri.

2.   Podpora se neposkytne, jestliže doba smluvního skladování činí méně než 60 dní. Nejvyšší částka podpory nemůže být vyšší než částka odpovídající 180 dnům smluvního skladování.

Pokud smluvní strana nedodrží lhůtu uvedenou v čl. 7 odst. 3 druhém nebo případně třetím pododstavci, podpora se sníží o 15 % a vyplatí se pouze za dobu, u níž smluvní strana uspokojivě doloží příslušnému subjektu, že sýr zůstal ve smluvním skladování.

3.   Podpora se vyplácí na žádost smluvní strany na konci období smluvního skladování, ve lhůtě 120 dní od obdržení žádosti, za předpokladu, že byly provedeny kontroly uvedené v čl. 7 odst. 3 a že byly splněny podmínky pro získání nároku na vyplacení podpory.

Pokud však probíhá správní šetření týkající se nároku na podporu, bude platba provedena až po uznání nároku na podporu.

Článek 9

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. května 2006.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 48. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1913/2005 (Úř. věst. L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

---

PŘÍLOHA

| Kategorie sýra | Množství s nárokem na podporu | Minimální stáří sýra | Doba uskladnění | Doba vyskladnění |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Francouzské dlouhozrající sýry:






  — | chráněné označení původu u druhů Beaufort a Comté |

Kategorie sýra

Množství s nárokem na podporu

Minimální stáří sýra

Doba uskladnění

Doba vyskladnění

Francouzské dlouhozrající sýry:

—

chráněné označení původu u druhů Beaufort a Comté

| — | „label rouge“ u Emmental grand cru |
| --- | --- |

—

„label rouge“ u Emmental grand cru

| — | třída A nebo B u druhů Emmental a Gruyère |
| --- | --- |

—

třída A nebo B u druhů Emmental a Gruyère

16 000 t

10 dnů

1. června až 30. září 2006

1. října 2006 až 31. března 2007

Německé dlouhozrající sýry:

„Markenkäse“ nebo „Klasse fein“ Emmentaler/Bergkäse

1 000 t

10 dnů

1. června až 30. září 2006

1. října 2006 až 31. března 2007

Irské dlouhozrající sýry:

„Irish long-keeping cheese. Emmental, special grade“.

900 t

10 dnů

1. června až 30. září 2006

1. října 2006 až 31. března 2007

Rakouské dlouhozrající sýry:

| 1. | Güteklasse Emmentaler/Bergkäse/Alpkäse |
| --- | --- |

1.

Güteklasse Emmentaler/Bergkäse/Alpkäse

1 700 t

10 dnů

1. června až 30. září 2006

1. října 2006 až 31. března 2007

Finské dlouhozrající sýry:

„I luokka“

1 700 t

10 dnů

1. června až 30. září 2006

1. října 2006 až 31. března 2007

Švédské dlouhozrající sýry:

„Västerbotten/Prästost/Svecia/Grevé“

1 700 t

10 dnů

1. června až 30. září 2006

1. října 2006 až 31. března 2007

Polské dlouhozrající sýry:

„Podlaski/Piwny/Ementalski/Ser Corregio/Bursztyn/Wielkopolski“

3 000 t

10 dnů

1. června až 30. září 2006

1. října 2006 až 31. března 2007

Slovinské dlouhozrající sýry:

„Ementalec/Zbrinc“

200 t

10 dnů

1. června až 30. září 2006

1. října 2006 až 31. března 2007

Litevské dlouhozrající sýry:

„Goja/Džiugas“

700 t

10 dnů

1. června až 30. září 2006

1. října 2006 až 31. března 2007

Lotyšské dlouhozrající sýry:

„Rigamond, Ementāles tipa un Ekstra klases siers“

500 t

10 dnů

1. června až 30. září 2006

1. října 2006 až 31. března 2007

Maďarské dlouhozrající sýry:

„Hajdú“

300 t

10 dnů

1. června až 30. září 2006

1. října 2006 až 31. března 2007

Pecorino Romano

19 000 t

90 dní a vyroben po 1. říjnu 2005

1. června až 31. prosince 2006

do 31. března 2007

Sýry Kefalotyri a Kasseri vyrobené z ovčího nebo kozího mléka nebo ze směsi obou

2 500 t

90 dní a vyroben po 30. listopadu 2005

1. června až 30. listopadu 2006

do 31. března 2007

---

| 17.5.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 129/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 129/9

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 735/2006

ze dne 16. května 2006,

kterým se mění nařízení (ES) č. 2659/94 o prováděcích pravidlech pro poskytování podpory soukromého skladování sýrů grana padano, parmigiano-reggiano a provolone

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky (1), a zejména na čl. 10 písm. b) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ustanovení čl. 6 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 2659/94 (2) stanoví částky podpory soukromého skladování sýrů grana padano, parmigiano-reggiano a provolone. Vzhledem k dostupným finančním prostředkům a s ohledem na vývoj skladovacích nákladů a na předběžný odhad tržních cen musí být tyto částky změněny. Pokud jde o fixní náklady, neměla by opatření podpory dále vyrovnávat jiné náklady než denní náklady na skladování a finanční náklady, jelikož skladování, které je součástí běžného výrobního postupu uvedených sýrů, nezpůsobuje dodatečné fixní náklady. |
| --- | --- |

(1)

Ustanovení čl. 6 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 2659/94 (2) stanoví částky podpory soukromého skladování sýrů grana padano, parmigiano-reggiano a provolone. Vzhledem k dostupným finančním prostředkům a s ohledem na vývoj skladovacích nákladů a na předběžný odhad tržních cen musí být tyto částky změněny. Pokud jde o fixní náklady, neměla by opatření podpory dále vyrovnávat jiné náklady než denní náklady na skladování a finanční náklady, jelikož skladování, které je součástí běžného výrobního postupu uvedených sýrů, nezpůsobuje dodatečné fixní náklady.

| (2) | Nařízení (ES) č. 2659/94 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (ES) č. 2659/94 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (3) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky, |
| --- | --- |

(3)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V článku 6 nařízení (ES) č. 2659/94 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Částka podpory soukromého skladování sýra je stanovena takto:

| a) | 0,10 EUR na tunu a den smluvního skladování pro náklady na skladování; |
| --- | --- |

a)

0,10 EUR na tunu a den smluvního skladování pro náklady na skladování;

| b) | pro finanční náklady na den smluvního skladování:






  — | 0,38 EUR na tunu pro sýr grana padano, |
| --- | --- | --- |

b)

pro finanční náklady na den smluvního skladování:

—

0,38 EUR na tunu pro sýr grana padano,

| — | 0,46 EUR na tunu pro sýr parmigiano-reggiano, |
| --- | --- |

—

0,46 EUR na tunu pro sýr parmigiano-reggiano,

| — | 0,30 EUR na tunu pro sýr provolone.“ |
| --- | --- |

—

0,30 EUR na tunu pro sýr provolone.“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. května 2006.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 48. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1913/2005 (Úř. věst. L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  Úř. věst. L 284, 1.11.1994, s. 26. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 826/2005 (Úř. věst. L 137, 31.5.2005, s. 15).

2

---

| 17.5.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 129/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 129/10

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 736/2006

ze dne 16. května 2006

o pracovních postupech Evropské agentury pro bezpečnost letectví pro provádění normalizačních inspekcí

(Text s významem pro EHP)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1592/2002 ze dne 15. července 2002 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví (1) (základní nařízení), a zejména na článek 16 uvedeného nařízení,

po konzultaci s výborem uvedeným v čl. 54 odst. 1 nařízení (ES) č. 1592/2002,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ustanovení čl. 12 odst. 2 písm. d) nařízení (ES) č. 1592/2002 ukládá Evropské agentuře pro bezpečnost letectví, dále jen „agentura“, provádět inspekce a šetření nutné k plnění jejích úkolů. |
| --- | --- |

(1)

Ustanovení čl. 12 odst. 2 písm. d) nařízení (ES) č. 1592/2002 ukládá Evropské agentuře pro bezpečnost letectví, dále jen „agentura“, provádět inspekce a šetření nutné k plnění jejích úkolů.

| (2) | Ustanovení čl. 16 odst. 1 a čl. 45 odst. 1 nařízení (ES) č. 1592/2002 stanoví, že agentura je Komisi nápomocna při kontrole uplatňování uvedeného nařízení a prováděcích pravidel k němu tím, že v příslušných úřadech členských států provádí normalizační inspekce. |
| --- | --- |

(2)

Ustanovení čl. 16 odst. 1 a čl. 45 odst. 1 nařízení (ES) č. 1592/2002 stanoví, že agentura je Komisi nápomocna při kontrole uplatňování uvedeného nařízení a prováděcích pravidel k němu tím, že v příslušných úřadech členských států provádí normalizační inspekce.

| (3) | Ustanovení čl. 45 odst. 4 nařízení (ES) č. 1592/2002 stanoví, že vyžaduje-li inspekce v příslušném úřadu členského státu inspekci podniku nebo sdružení podniků, bude agentura postupovat podle ustanovení článku 46. |
| --- | --- |

(3)

Ustanovení čl. 45 odst. 4 nařízení (ES) č. 1592/2002 stanoví, že vyžaduje-li inspekce v příslušném úřadu členského státu inspekci podniku nebo sdružení podniků, bude agentura postupovat podle ustanovení článku 46.

| (4) | Agentura by měla Komisi podávat zprávy o inspekcích vykonaných na základě článku 45 nařízení (ES) č. 1592/2002. |
| --- | --- |

(4)

Agentura by měla Komisi podávat zprávy o inspekcích vykonaných na základě článku 45 nařízení (ES) č. 1592/2002.

| (5) | Ustanovení čl. 16 odst. 4 nařízení (ES) č. 1592/2002 ukládá Komisi stanovit pracovní postupy agentury pro provádění normalizačních inspekcí. |
| --- | --- |

(5)

Ustanovení čl. 16 odst. 4 nařízení (ES) č. 1592/2002 ukládá Komisi stanovit pracovní postupy agentury pro provádění normalizačních inspekcí.

| (6) | Tyto pracovní postupy by měly zohlednit právní předpisy členských států týkající se pověření a zplnomocnění jejich pracovníků účastnících se inspekcí prováděných agenturou. |
| --- | --- |

(6)

Tyto pracovní postupy by měly zohlednit právní předpisy členských států týkající se pověření a zplnomocnění jejich pracovníků účastnících se inspekcí prováděných agenturou.

| (7) | Nařízení Komise (ES) č. 1702/2003 ze dne 24. září 2003, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro certifikaci letové způsobilosti letadel a souvisejících výrobků, letadlových částí a zařízení a certifikaci ochrany životního prostředí, jakož i pro certifikaci projekčních a výrobních organizací (2) stanoví postup, kterým se mají vnitrostátní letecké úřady řídit při plnění těchto pravidel. |
| --- | --- |

(7)

Nařízení Komise (ES) č. 1702/2003 ze dne 24. září 2003, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro certifikaci letové způsobilosti letadel a souvisejících výrobků, letadlových částí a zařízení a certifikaci ochrany životního prostředí, jakož i pro certifikaci projekčních a výrobních organizací (2) stanoví postup, kterým se mají vnitrostátní letecké úřady řídit při plnění těchto pravidel.

| (8) | Nařízení Komise (ES) č. 2042/2003 ze dne 20. listopadu 2003 o zachování letové způsobilosti letadel a leteckých výrobků, letadlových částí a zařízení a schvalování organizací a personálu zapojených do těchto úkolů (3) stanoví postup, kterým se mají vnitrostátní letecké úřady řídit při plnění těchto pravidel. |
| --- | --- |

(8)

Nařízení Komise (ES) č. 2042/2003 ze dne 20. listopadu 2003 o zachování letové způsobilosti letadel a leteckých výrobků, letadlových částí a zařízení a schvalování organizací a personálu zapojených do těchto úkolů (3) stanoví postup, kterým se mají vnitrostátní letecké úřady řídit při plnění těchto pravidel.

| (9) | Pracovními postupy, které stanoví toto nařízení, nejsou dotčeny pravomoci svěřené Smlouvou Komisi, |
| --- | --- |

(9)

Pracovními postupy, které stanoví toto nařízení, nejsou dotčeny pravomoci svěřené Smlouvou Komisi,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Předmět

Tímto nařízením se stanoví pracovní postupy pro provádění normalizačních inspekcí vnitrostátních leteckých úřadů členských států v oblastech, na něž se vztahuje čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 1592/2002.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení platí následující definice:

| a) | „inspekcí“ se rozumí normalizační inspekce podle čl. 16 odst. 1 a článku 45 nařízení (ES) č. 1592/2002, kterou provádí agentura s cílem sledovat uplatňování uvedeného nařízení a jeho prováděcích pravidel vnitrostátními leteckými úřady; |
| --- | --- |

a)

„inspekcí“ se rozumí normalizační inspekce podle čl. 16 odst. 1 a článku 45 nařízení (ES) č. 1592/2002, kterou provádí agentura s cílem sledovat uplatňování uvedeného nařízení a jeho prováděcích pravidel vnitrostátními leteckými úřady;

| b) | „vnitrostátními leteckými úřady“ se rozumí příslušné úřady členských států podle článku 45 nařízení (ES) č. 1592/2002; |
| --- | --- |

b)

„vnitrostátními leteckými úřady“ se rozumí příslušné úřady členských států podle článku 45 nařízení (ES) č. 1592/2002;

| c) | „pověřenými pracovníky agentury“ se rozumí osoby, které jsou řádně zplnomocněny agenturou k provádění inspekcí příslušných úřadů členských států a inspekcí podniků nebo sdružení podniků za účelem ověření dodržování nařízení (ES) č. 1592/2002 těmito úřady; |
| --- | --- |

c)

„pověřenými pracovníky agentury“ se rozumí osoby, které jsou řádně zplnomocněny agenturou k provádění inspekcí příslušných úřadů členských států a inspekcí podniků nebo sdružení podniků za účelem ověření dodržování nařízení (ES) č. 1592/2002 těmito úřady;

| d) | „pověřenými pracovníky členských států“ se rozumí osoby, které jsou řádně zplnomocněny příslušnými orgány členských států k tomu být nápomocny agentuře při provádění inspekcí. |
| --- | --- |

d)

„pověřenými pracovníky členských států“ se rozumí osoby, které jsou řádně zplnomocněny příslušnými orgány členských států k tomu být nápomocny agentuře při provádění inspekcí.

Článek 3

Zásady pro provádění inspekcí

1.   Pro účely hodnocení souladu s požadavky nařízení (ES) č. 1592/2002 a jeho prováděcích pravidel provádí agentura inspekce vnitrostátních leteckých úřadů, jejichž prostřednictvím přezkoumává především soulad těchto úřadů s ustanoveními přílohy – části 21 nařízení (ES) č. 1702/2003 a přílohy I (část M), přílohy II (část 145), přílohy III (část 66) a přílohy IV (část 147) nařízení (ES) č. 2042/2003, o čemž poté vypracuje zprávu.

2.   Normalizační inspekce mohou pro účely odstavce 1 zahrnovat inspekce podniků nebo sdružení podniků pod dohledem vnitrostátního leteckého úřadu, ve kterém je provedena inspekce.

3.   Normalizační inspekce se provádějí průhledným, účinným, harmonizovaným a důsledným způsobem.

4.   Normalizační inspekce provádí agentura pravidelně, popřípadě ad hoc.

5.   Tímto nařízením nejsou dotčeny články 11 a 47 nařízení (ES) č. 1592/2002 ani rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom (4).

Článek 4

Vyměňování informací

1.   Vnitrostátní letecké úřady poskytnou agentuře na vyžádání všechny potřebné informace pro účely provádění inspekcí.

2.   Při předkládání žádosti o informace vnitrostátnímu leteckému úřadu členského státu a/nebo podniku nebo sdružení podniků musí agentura uvést její právní základ a účel, dále musí upřesnit, jaké informace jsou požadovány, a stanovit lhůtu, v níž mají být informace poskytnuty.

Článek 5

Školení a kvalifikační kritéria pro inspekční skupiny a vedoucí skupin

1.   Agentura vypracuje školicí programy pro poskytnutí náležité kvalifikace pro své pracovníky, kteří by se případně mohli stát pověřenými pracovníky agentury, a pro pověřené pracovníky členských států, aby se mohli účastnit inspekcí vnitrostátních leteckých úřadů a případně inspekcí podniků nebo sdružení podniků.

2.   Agentura stanoví kvalifikační kritéria pro své pracovníky a pro pracovníky členských států, kteří se účastní inspekčních skupin. Taková kvalifikační kritéria zahrnují znalosti a zkušenosti v oblasti kontrolních postupů a teoretické znalosti a praktické zkušenosti s příslušnými technickými otázkami, na které se vztahuje nařízení (ES) č. 1592/2002 a jeho prováděcí pravidla.

3.   Vedoucí skupin musí mít široké pracovní zkušenosti v oblastech, na které se vztahuje nařízení (ES) č. 1592/2002 a jeho prováděcí pravidla, a nejméně pětiletou praxi jako inspektoři a/nebo auditoři v oblasti normalizace. Vedoucí skupin i jejich členové musí absolvovat školení zaměřené na příslušné normalizační požadavky a postupy. Členové skupin musí mít alespoň pětiletou praktickou zkušenost v příslušném oboru, na který se inspekce zaměřuje, a musí být dobře obeznámeni s koncepcí vyšetřování systémů jakosti.

Článek 6

Sestavování inspekčních skupin

1.   Inspekce provádějí skupiny sestavené agenturou. Každá skupina sestává z vedoucího a minimálně dvou členů. V případě inspekcí ad hoc může agentura velikost inspekčních skupin upravit. Vedoucí skupin jsou pověření pracovníci agentury. Členové skupin mohou být pověření pracovníci agentury a/nebo členských států.

2.   Pracovníci členských států, kteří byli řádně vyškoleni agenturou, splňují kvalifikační kritéria stanovená v článku 5 a účastnili se inspekcí vnitrostátních leteckých úřadů a/nebo podniků nebo sdružení podniků pod jejich dohledem, mohou být dočasně vysláni svými vnitrostátními úřady, aby se jako pověření pracovníci členských států zapojili do vyšetřovacích skupin vedených agenturou. Pověření pracovníci členských států jsou vyloučeni z inspekcí příslušného úřadu členského státu, který je vyslal.

3.   Agentura zajistí, aby při sestavování skupin nedošlo ke střetu zájmů s vnitrostátními úřady, ve kterých je prováděna inspekce, nebo s podniky či sdruženími podniků, ve kterých je prováděna inspekce. V případě pověřených pracovníků členských států vydá vnitrostátní letecký úřad, který úředníka vysílá, prohlášení o neexistenci střetu zájmů.

4.   Členské státy jmenují národního koordinátora, který bude nápomocen agentuře ve všech fázích postupu a zajistí, aby inspekční skupina nebo skupiny byly během inspekce doprovázeny.

5.   Před zahájením inspekce agentura včas požádá vnitrostátní letecké úřady o informace týkající se disponibility pověřených pracovníků členských států pro její provedení. Při plánování inspekcí bude agentura usilovat o vyváženou účast pověřených pracovníků z různých členských států.

6.   V souladu s pravidly Společenství a aniž je dotčen postup sestavování ročního rozpočtu Společenství, ponese agentura výdaje vzniklé účastí národních koordinátorů podle čl. 9 odst. 1 písm. a) a pověřených pracovníků členských států na inspekcích a vyšetřováních prováděných agenturou.

Článek 7

Provádění inspekcí a vypracování zpráv o nich

Normalizační inspekce vnitrostátního leteckého úřadu a případně podnik nebo sdružení podniků zahrnuje následující fáze:

| a) | přípravná fáze před inspekcí v minimální délce deset týdnů; |
| --- | --- |

a)

přípravná fáze před inspekcí v minimální délce deset týdnů;

| b) | fáze vlastní inspekce; |
| --- | --- |

b)

fáze vlastní inspekce;

| c) | fáze vypracování zprávy následující po inspekci v maximální délce dvanáct týdnů; |
| --- | --- |

c)

fáze vypracování zprávy následující po inspekci v maximální délce dvanáct týdnů;

| d) | fáze dalšího sledování následující po fázi vypracování zprávy v maximální délce 16 týdnů a |
| --- | --- |

d)

fáze dalšího sledování následující po fázi vypracování zprávy v maximální délce 16 týdnů a

| e) | závěrečná fáze, která se koná na konci fáze dalšího sledování. |
| --- | --- |

e)

závěrečná fáze, která se koná na konci fáze dalšího sledování.

Článek 8

Přípravná fáze

Během přípravné fáze agentura:

| a) | ohlásí provedení inspekce vnitrostátnímu leteckému úřadu nejméně deset týdnů před inspekční prohlídkou, poté shromáždí informace potřebné k přípravě inspekční prohlídky, stanoví program návštěvy a rozhodne o složení inspekční skupiny, včetně jakýchkoli jeho možných změn, a |
| --- | --- |

a)

ohlásí provedení inspekce vnitrostátnímu leteckému úřadu nejméně deset týdnů před inspekční prohlídkou, poté shromáždí informace potřebné k přípravě inspekční prohlídky, stanoví program návštěvy a rozhodne o složení inspekční skupiny, včetně jakýchkoli jeho možných změn, a

| b) | spolu s oznámením o inspekci zašle vnitrostátnímu leteckému úřadu dotazník, který má vnitrostátní letecký úřad, a případně podnik nebo sdružení podniků, kde se bude provádět inspekce v rámci inspekce vnitrostátního leteckého úřadu, vyplnit nejméně šest týdnů před inspekční prohlídkou. |
| --- | --- |

b)

spolu s oznámením o inspekci zašle vnitrostátnímu leteckému úřadu dotazník, který má vnitrostátní letecký úřad, a případně podnik nebo sdružení podniků, kde se bude provádět inspekce v rámci inspekce vnitrostátního leteckého úřadu, vyplnit nejméně šest týdnů před inspekční prohlídkou.

Článek 9

Fáze vlastní inspekce

1.   Během fáze vlastní inspekce agentura:

| a) | zorganizuje předběžnou a závěrečnou schůzku mezi inspekční skupinou a národním koordinátorem vnitrostátního leteckého úřadu, ve kterém se provádí inspekce, a to buď v objektu tohoto vnitrostátního leteckého úřadu nebo ve vlastních prostorách; tyto schůzky se především zaměří na organizační stránky a celkové provedení inspekční prohlídky; |
| --- | --- |

a)

zorganizuje předběžnou a závěrečnou schůzku mezi inspekční skupinou a národním koordinátorem vnitrostátního leteckého úřadu, ve kterém se provádí inspekce, a to buď v objektu tohoto vnitrostátního leteckého úřadu nebo ve vlastních prostorách; tyto schůzky se především zaměří na organizační stránky a celkové provedení inspekční prohlídky;

| b) | provede návštěvy hlavních oddělení, případně regionálních poboček vnitrostátního leteckého úřadu, včetně zahajovací a závěrečné porady; inspekce vnitrostátních leteckých úřadů mohou rovněž zahrnovat inspekce podniků nebo sdružení podniků pod jejich dohledem; |
| --- | --- |

b)

provede návštěvy hlavních oddělení, případně regionálních poboček vnitrostátního leteckého úřadu, včetně zahajovací a závěrečné porady; inspekce vnitrostátních leteckých úřadů mohou rovněž zahrnovat inspekce podniků nebo sdružení podniků pod jejich dohledem;

| c) | provede rozhovory s pracovníky vnitrostátního leteckého úřadu, ve kterém se provádí inspekce, a s použitím mechanismů, které budou zavedeny podle článku 18 tohoto nařízení, prozkoumá záznamy, údaje, postupy a jakýkoliv další příslušný materiál, přičemž zajistí průhlednost a důslednost inspekce; |
| --- | --- |

c)

provede rozhovory s pracovníky vnitrostátního leteckého úřadu, ve kterém se provádí inspekce, a s použitím mechanismů, které budou zavedeny podle článku 18 tohoto nařízení, prozkoumá záznamy, údaje, postupy a jakýkoliv další příslušný materiál, přičemž zajistí průhlednost a důslednost inspekce;

| d) | na závěrečné poradě předloží předběžnou zprávu o inspekci vnitrostátního leteckého úřadu, ve kterém byla provedena inspekce; tato zpráva by měla obsahovat případné připomínky uvedené během inspekční prohlídky vnitrostátním leteckým úřadem, ve kterém je prováděna inspekce, a výzvu vnitrostátnímu leteckému úřadu k okamžitému přijetí účinných nápravných opatření k odstranění bezprostředního bezpečnostního rizika v případě, že je během inspekce takové riziko zjištěno; |
| --- | --- |

d)

na závěrečné poradě předloží předběžnou zprávu o inspekci vnitrostátního leteckého úřadu, ve kterém byla provedena inspekce; tato zpráva by měla obsahovat případné připomínky uvedené během inspekční prohlídky vnitrostátním leteckým úřadem, ve kterém je prováděna inspekce, a výzvu vnitrostátnímu leteckému úřadu k okamžitému přijetí účinných nápravných opatření k odstranění bezprostředního bezpečnostního rizika v případě, že je během inspekce takové riziko zjištěno;

| e) | na závěrečné schůzce uvedené pod písmenem a) bude vyžadovat, aby byl předložen důkaz o nápravném opatření přijatém vnitrostátním leteckým úřadem, ve kterém byla provedena inspekce. |
| --- | --- |

e)

na závěrečné schůzce uvedené pod písmenem a) bude vyžadovat, aby byl předložen důkaz o nápravném opatření přijatém vnitrostátním leteckým úřadem, ve kterém byla provedena inspekce.

2.   Při provádění své práce během fáze uvedené v odstavci 1 může agentura vyslechnout jakoukoliv fyzickou či právnickou osobu za účelem získání informací souvisejících s předmětem inspekce. Má-li takový pohovor proběhnout v prostorách podniku, informuje o tom agentura dva týdny dopředu vnitrostátní letecký úřad členského státu, na jehož území se má pohovor uskutečnit, stejně jako letecký úřad, který nad příslušným podnikem vykonává dozor. Pověřeným pracovníkům agentury mohou být při pohovoru nápomocni pracovníci vnitrostátního leteckého úřadu příslušného členského státu, pokud o to tento úřad požádá.

Článek 10

Fáze vypracování zprávy

Během fáze vypracování zprávy sepíše agentura závěrečnou inspekční zprávu, která obsahuje podrobnosti o provádění inspekce a zabývá se zejména závěry zjištěnými během inspekce, jak je uvedeno v článku 13. Tato zpráva rovněž obsahuje případné připomínky vnitrostátního leteckého úřadu, ve kterém byla provedena inspekce. Závěrečná inspekční zpráva se zašle vnitrostátnímu leteckému úřadu, ve kterém byla provedena inspekce, Komisi a dotčenému členskému státu. Komise může následně tuto zprávu předat všem vnitrostátním leteckým úřadům.

V případě, že předběžné inspekční zprávy vyžadují okamžitá nápravná opatření podle ustanovení čl. 9 odst. 1 písm. d) a dotčený vnitrostátní letecký úřad na takovou žádost uspokojivě neodpoví, obsahuje závěrečná inspekční zpráva informaci o takovém nesplnění.

Článek 11

Fáze dalšího sledování

Během fáze dalšího sledování agentura:

| a) | dohodne do 16 týdnů po zahájení této fáze s vnitrostátním leteckým úřadem, ve kterém byla provedena inspekce, akční plán stanovující nápravná opatření a náležitý časový rámec, v němž je třeba tato opatření provést k nápravě jakýchkoliv závěrů podle článku 7; |
| --- | --- |

a)

dohodne do 16 týdnů po zahájení této fáze s vnitrostátním leteckým úřadem, ve kterém byla provedena inspekce, akční plán stanovující nápravná opatření a náležitý časový rámec, v němž je třeba tato opatření provést k nápravě jakýchkoliv závěrů podle článku 7;

| b) | zahájí sledování postupu dohodnutých nápravných opatření; vnitrostátní letecký úřad, ve kterém byla provedena inspekce, poskytne agentuře informace o zavedení nápravných opatření. |
| --- | --- |

b)

zahájí sledování postupu dohodnutých nápravných opatření; vnitrostátní letecký úřad, ve kterém byla provedena inspekce, poskytne agentuře informace o zavedení nápravných opatření.

Článek 12

Závěrečná fáze

Během závěrečné fáze agentura:

| a) | ověří a potvrdí uspokojivé postupné provádění akčního plánu; za tímto účelem poskytne vnitrostátní letecký úřad, ve kterém byla provedena inspekce, agentuře informace o zavedení nápravných opatření; |
| --- | --- |

a)

ověří a potvrdí uspokojivé postupné provádění akčního plánu; za tímto účelem poskytne vnitrostátní letecký úřad, ve kterém byla provedena inspekce, agentuře informace o zavedení nápravných opatření;

| b) | po splnění opatření vnitrostátním leteckým úřadem, ve kterém byla provedena inspekce, ke spokojenosti agentury, vydá oznámení o konečných závěrech. Takové oznámení bude určeno leteckému úřadu, ve kterém byla provedena inspekce, dotčenému členskému státu a Komisi. Komise může následně tuto zprávu předat všem vnitrostátním leteckým úřadům. |
| --- | --- |

b)

po splnění opatření vnitrostátním leteckým úřadem, ve kterém byla provedena inspekce, ke spokojenosti agentury, vydá oznámení o konečných závěrech. Takové oznámení bude určeno leteckému úřadu, ve kterém byla provedena inspekce, dotčenému členskému státu a Komisi. Komise může následně tuto zprávu předat všem vnitrostátním leteckým úřadům.

Článek 13

Závěry inspekce

Při hodnocení souladu s požadavky nařízení (ES) č. 1592/2002 a jeho prováděcích pravidel se v příslušné závěrečné inspekční zprávě závěry klasifikují jako:

| a) | plně vyhovující; |
| --- | --- |

a)

plně vyhovující;

| b) | vyhovující, nicméně pro zvýšení účinnosti je doporučeno zlepšení v oblastech [odkaz na dotčená pravidla]; |
| --- | --- |

b)

vyhovující, nicméně pro zvýšení účinnosti je doporučeno zlepšení v oblastech [odkaz na dotčená pravidla];

| c) | nevyhovující, s objektivními důkazy o menších nedostatcích svědčících o nesouladu s příslušnými požadavky v oblastech [odkaz na dotčená pravidla], které by mohly vyvolat problémy týkající se dodržování norem; |
| --- | --- |

c)

nevyhovující, s objektivními důkazy o menších nedostatcích svědčících o nesouladu s příslušnými požadavky v oblastech [odkaz na dotčená pravidla], které by mohly vyvolat problémy týkající se dodržování norem;

| d) | nevyhovující, s objektivními důkazy o vážných nedostatcích svědčících o nesouladu s příslušnými požadavky v oblastech [odkaz na dotčená pravidla], které by kromě problémů týkajících se dodržování norem mohly představovat bezpečnostní riziko, nebudou-li okamžitě odstraněny; |
| --- | --- |

d)

nevyhovující, s objektivními důkazy o vážných nedostatcích svědčících o nesouladu s příslušnými požadavky v oblastech [odkaz na dotčená pravidla], které by kromě problémů týkajících se dodržování norem mohly představovat bezpečnostní riziko, nebudou-li okamžitě odstraněny;

| e) | není použitelné; |
| --- | --- |

e)

není použitelné;

| f) | není potvrzeno, v případě, že se vnitrostátní letecký úřad, ve kterém byla provedena inspekce, krátce po prohlídce zaváže předložit fyzické důkazy o souladu k závěrům, které by byly jinak klasifikovány podle písm. c) nebo d), pokud tyto fyzické důkazy nebyly přímo k dispozici během prohlídky. |
| --- | --- |

f)

není potvrzeno, v případě, že se vnitrostátní letecký úřad, ve kterém byla provedena inspekce, krátce po prohlídce zaváže předložit fyzické důkazy o souladu k závěrům, které by byly jinak klasifikovány podle písm. c) nebo d), pokud tyto fyzické důkazy nebyly přímo k dispozici během prohlídky.

Článek 14

Přístup k informacím obsaženým v inspekčních zprávách

Pokud se informace obsažené v inspekční zprávě týkají podniku patřícího pod regulační orgán třetí země a pokud spadají do oblasti působnosti dohody Společenství se třetí zemí uzavřené podle článku 9 nařízení (ES) č. 1592/2002, poskytnou se tyto informace třetí zemi jako jedné ze stran takové dohody podle jejích příslušných ustanovení.

Článek 15

Opatření provedená následně po inspekční zprávě

1.   Agentura může kdykoliv, nebo na žádost Komise, provést inspekce vnitrostátních leteckých úřadů a případně podniků nebo sdružení podniků k posouzení uspokojivého dokončení nápravných opatření. Tyto inspekce musí být ohlášeny dotčenému vnitrostátnímu leteckému úřadu dva týdny dopředu, nicméně nemusí se řídit lhůtami a postupy uvedenými v článcích 8 až 12, kromě požadavku předložit závěrečnou inspekční zprávu.

2.   V případě, že závěrečné inspekční zprávy během fáze vypracování zprávy obsahují závěry o nevyhovujícím stavu uvedené v čl. 13 písm. c), d) nebo f), zašle agentura žádost o objasnění a/nebo požádá vnitrostátní letecký úřad členského státu, ve kterém byla provedena inspekce, o nápravné opatření, přičemž stanoví termín, který nepřesáhne dva týdny pro závěry podle čl. 13 písm. d) a f) a deset týdnů pro závěry podle čl. 13 písm. c).

3.   Nebude-li agentura považovat objasnění poskytnutá vnitrostátním leteckým úřadem členského státu, ve kterém byla provedena inspekce, za uspokojující nebo nebude-li dostatečné nápravné opatření tímto úřadem včas navrženo nebo řádně provedeno, zašle agentura dotčenému vnitrostátnímu leteckému úřadu, jakož i Komisi a dotčenému členskému státu dodatečnou zprávu. Komise může následně tuto zprávu předat všem vnitrostátním leteckým úřadům.

4.   Po předání zprávy podle odstavce 3 a aniž jsou dotčena ustanovení článku 226 Smlouvy, může Komise v případě zjištění podle čl. 13 písm. c) a d) tohoto nařízení učinit kterýkoliv z následujících kroků:

| a) | zaslat dotčenému členskému státu připomínky nebo žádat další vysvětlení k objasnění všech závěrů nebo jejich částí; |
| --- | --- |

a)

zaslat dotčenému členskému státu připomínky nebo žádat další vysvětlení k objasnění všech závěrů nebo jejich částí;

| b) | požádat agenturu o provedení všech potřebných inspekcí vnitrostátních leteckých úřadů k prověření provádění nápravných opatření, přičemž o tomto následném opatření musí informovat nejméně dva týdny dopředu. |
| --- | --- |

b)

požádat agenturu o provedení všech potřebných inspekcí vnitrostátních leteckých úřadů k prověření provádění nápravných opatření, přičemž o tomto následném opatření musí informovat nejméně dva týdny dopředu.

Článek 16

Ad hoc inspekce

Agentura může na žádost Komise provést ad hoc inspekce vnitrostátních leteckých úřadů, bude-li to z bezpečnostních důvodů považovat za nutné. Tyto inspekce musí být ohlášeny dotčenému vnitrostátnímu leteckému úřadu dva týdny dopředu, nicméně nemusí se řídit lhůtami a postupy uvedenými v článcích 7 až 12, kromě požadavku předložit závěrečnou inspekční zprávu.

Článek 17

Plán normalizačních inspekcí a výroční zpráva

Agentura sestaví roční plán inspekcí v každé oblasti, která se řídí prováděcími pravidly nařízení (ES) č. 1592/2002. Tento roční plán bude sdělen Komisi a ostatním členům správní rady agentury jako součást plánu práce agentury podle ustanovení čl. 24 odst. 2 písm. c) nařízení (ES) č. 1592/2002.

Agentura předloží každoročně do 31. března Komisi výroční zprávu obsahující analýzu normalizačních inspekcí vykonaných v předchozím roce.

Článek 18

Pracovní postupy

Nejpozději dva měsíce po vstupu tohoto nařízení v platnost stanoví agentura vhodné pracovní postupy pro provádění úkolů jí svěřených podle článků 5 až 16 tohoto nařízení.

Článek 19

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem měsíce následujícího po dni jeho vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. května 2006.

Za Komisi

Jacques BARROT

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. L 240, 7.9.2002, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 1701/2003 (Úř. věst. L 243, 27.9.2003, s. 5).

1

(2)  Úř. věst. L 243, 27.9.2003, s. 6. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 706/2006 (Úř. věst. L 122, 9.5.2006, s. 16).

2

(3)  Úř. věst. L 315, 28.11.2003, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 707/2006 (Úř. věst. L 122, 9.5.2006, s. 17).

3

(4)  Úř. věst. L 317, 3.12.2001, s. 1.

4

---

| 17.5.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 129/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 129/16

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 737/2006

ze dne 16. května 2006,

kterým se mění dovozní cla v odvětví obilovin použitelná od 17. května 2006

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1249/96 ze dne 28. června 1996 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, co se týče dovozních cel v odvětví obilovin (2), a zejména na čl. 2 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dovozní cla v odvětví obilovin byla stanovena nařízením Komise (ES) č. 731/2006 (3). |
| --- | --- |

(1)

Dovozní cla v odvětví obilovin byla stanovena nařízením Komise (ES) č. 731/2006 (3).

| (2) | Čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 1249/96 stanoví, že pokud se vypočtený průměr dovozních cel odchýlí během doby jejich použití o 5 EUR/t od stanoveného cla, je třeba provést příslušnou úpravu. Vzhledem k tomu, že k této odchylce došlo, je nutné upravit dovozní cla stanovená nařízením (ES) č. 731/2006, |
| --- | --- |

(2)

Čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 1249/96 stanoví, že pokud se vypočtený průměr dovozních cel odchýlí během doby jejich použití o 5 EUR/t od stanoveného cla, je třeba provést příslušnou úpravu. Vzhledem k tomu, že k této odchylce došlo, je nutné upravit dovozní cla stanovená nařízením (ES) č. 731/2006,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Přílohy I a II nařízení (ES) č. 731/2006 se nahrazují přílohami I a II tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 17. května 2006.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. května 2006.

Za Komisi

J. L. DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 270, 29.9.2003, s. 78. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1154/2005 (Úř. věst. L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  Úř. věst. L 161, 29.6.1996, s. 125. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1110/2003 (Úř. věst. L 158, 27.6.2003, s. 12).

2

(3)  Úř. věst. L 128, 16.5.2006, s. 5.

3

---

PŘÍLOHA I

Dovozní cla produktů uvedených v čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 1784/2003 použitelná od 17. května 2006

| Kód KN | Zboží | Dovozní clo (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | pšenice tvrdá vysoké kvality | 0,00 |
| střední kvality | 0,00 |
| nízké kvality | 19,13 |
| 1001 90 91 | pšenice měkká, k setí | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | pšenice měkká, vysoké kvality, ne k setí | 0,00 |
| 1002 00 00 | žito | 56,42 |
| 1005 10 90 | kukuřice k setí, ne hybridní | 60,00 |
| 1005 90 00 | kukuřice, ne k setí (2) | 60,00 |
| 1007 00 90 | čirok – zrna, ne hybridy k setí | 56,42 |

Kód KN

Zboží

Dovozní clo (1)

(EUR/t)

1001 10 00

pšenice tvrdá vysoké kvality

0,00

střední kvality

0,00

nízké kvality

19,13

1001 90 91

pšenice měkká, k setí

0,00

ex 1001 90 99

pšenice měkká, vysoké kvality, ne k setí

0,00

1002 00 00

žito

56,42

1005 10 90

kukuřice k setí, ne hybridní

60,00

1005 90 00

kukuřice, ne k setí (2)

60,00

1007 00 90

čirok – zrna, ne hybridy k setí

56,42

---

(1)  Pro zboží, které je do Společenství dopravováno přes Atlantický oceán nebo cestou přes Suezský kanál (čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 1249/96), může dovozce získat slevu cla:

| — | 3 EUR/t, pokud se vykládací přístav nachází ve Středozemním moři, nebo |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, pokud se vykládací přístav nachází ve Středozemním moři, nebo

| — | 2 EUR/t, pokud se vykládací přístav nachází v Irsku, Spojeném království, Dánsku, v Estonsku, v Lotyšsku, v Litvě, v Polsku, Finsku, Švédsku nebo na atlantickém pobřeží Pyrenejského poloostrova. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, pokud se vykládací přístav nachází v Irsku, Spojeném království, Dánsku, v Estonsku, v Lotyšsku, v Litvě, v Polsku, Finsku, Švédsku nebo na atlantickém pobřeží Pyrenejského poloostrova.

(2)  Dovozce může uplatnit nárok na paušální slevu 24 EUR/t, pokud jsou splněny podmínky stanovené v čl. 2 odst. 5 nařízení (ES) č. 1249/96.

---

PŘÍLOHA II

Prvky výpočtu cel

(15.5.2006)

| 1. | Průměry v období dvou týdnů před dnem stanovení sazeb podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96:











  Burzovní záznamy | Minneapolis | Chicago | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produkty (% bílkovin při 12 % vlhkosti) | HRS2 | YC3 | HAD2 | střední kvalita (1) | nízká kvalita (2) | US barley 2 |
| Cenový záznam (EUR/t) | 140,18 (3) | 75,75 | 152,03 | 142,03 | 122,03 | 85,15 |
| Prémie – záliv (EUR/t) | — | 9,75 | — | | | — |
| Prémie – Velká jezera (EUR/t) | 23,04 | — | — | | | — |

1.

Průměry v období dvou týdnů před dnem stanovení sazeb podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96:

Burzovní záznamy

Minneapolis

Chicago

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Produkty (% bílkovin při 12 % vlhkosti)

HRS2

YC3

HAD2

střední kvalita (1)

nízká kvalita (2)

US barley 2

Cenový záznam (EUR/t)

140,18 (3)

75,75

152,03

142,03

122,03

85,15

Prémie – záliv (EUR/t)

—

9,75

—

—

Prémie – Velká jezera (EUR/t)

23,04

—

—

—

| 2. | Průměry v období dvou týdnů před dnem stanovení sazeb podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96:
  Dopravné/náklady: Mexický záliv–Rotterdam: 16,96 EUR/t; Velká jezera–Rotterdam: 20,86 EUR/t. |
| --- | --- |

2.

Průměry v období dvou týdnů před dnem stanovení sazeb podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96:

Dopravné/náklady: Mexický záliv–Rotterdam: 16,96 EUR/t; Velká jezera–Rotterdam: 20,86 EUR/t.

| 3. | Subvence uvedené v čl. 4 odst. 2 třetím pododstavci nařízení (ES) č. 1249/96: | 0,00 EUR/t (HRW2)
  0,00 EUR/t (SRW2). |
| --- | --- | --- |

3.

Subvence uvedené v čl. 4 odst. 2 třetím pododstavci nařízení (ES) č. 1249/96:

0,00 EUR/t (HRW2)

0,00 EUR/t (SRW2).

---

(1)  Záporná prémie 10 EUR/t (čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 1249/96).

(2)  Záporná prémie 30 EUR/t (čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 1249/96).

(3)  Kladná prémie 14 EUR/t zahrnuta (čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 1249/96).

---

II Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Komise

| 17.5.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 129/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 129/19

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 3. ledna 2006

o vnitrostátních předpisech oznámených Švédským královstvím podle čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES týkajících se maximálního přípustného obsahu kadmia v hnojivech

(oznámeno pod číslem K(2005) 5532)

(Pouze švédské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2006/347/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 95 odst. 6 této smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   SKUTEČNOSTI

1.   Právní předpisy Společenství

| (1) | Ve směrnici Rady 76/116/EHS ze dne 18. prosince 1975 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se hnojiv (1) se stanovily požadavky, které musí hnojiva splňovat, aby mohla být uváděna na trh s označením „hnojivo ES“. |
| --- | --- |

(1)

Ve směrnici Rady 76/116/EHS ze dne 18. prosince 1975 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se hnojiv (1) se stanovily požadavky, které musí hnojiva splňovat, aby mohla být uváděna na trh s označením „hnojivo ES“.

| (2) | V příloze I směrnice 76/116/EHS byla stanovena označení typu a příslušné požadavky, např. pokud jde o složení, které musí splňovat každé hnojivo s označením ES. Hnojiva s označením ES zařazená do tohoto seznamu jsou roztříděna do kategorií podle obsahu hlavních živin, tj. dusíku, fosforu a draslíku. |
| --- | --- |

(2)

V příloze I směrnice 76/116/EHS byla stanovena označení typu a příslušné požadavky, např. pokud jde o složení, které musí splňovat každé hnojivo s označením ES. Hnojiva s označením ES zařazená do tohoto seznamu jsou roztříděna do kategorií podle obsahu hlavních živin, tj. dusíku, fosforu a draslíku.

| (3) | Podle článku 7 směrnice 76/116/EHS nesměly členské státy zakázat, omezovat nebo bránit uvádění na trh hnojiv označených jako „hnojivo ES“, která splňují požadavky této směrnice, z důvodu jejich složení, označení nebo balení. |
| --- | --- |

(3)

Podle článku 7 směrnice 76/116/EHS nesměly členské státy zakázat, omezovat nebo bránit uvádění na trh hnojiv označených jako „hnojivo ES“, která splňují požadavky této směrnice, z důvodu jejich složení, označení nebo balení.

| (4) | Rozhodnutím Komise 2002/399/ES ze dne 24. května 2002 o vnitrostátních ustanoveních oznámených Švédským královstvím podle čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES týkajících se maximálního přípustného obsahu kadmia v hnojivech (2) byla udělena odchylka od směrnice 76/116/EHS a byly schváleny švédské předpisy, jimiž se zakazuje uvádět na trh Švédska hnojiva obsahující více než 100 gramů kadmia na tunu fosforu. Tato odchylka byla použitelná do 31. prosince 2005. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutím Komise 2002/399/ES ze dne 24. května 2002 o vnitrostátních ustanoveních oznámených Švédským královstvím podle čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES týkajících se maximálního přípustného obsahu kadmia v hnojivech (2) byla udělena odchylka od směrnice 76/116/EHS a byly schváleny švédské předpisy, jimiž se zakazuje uvádět na trh Švédska hnojiva obsahující více než 100 gramů kadmia na tunu fosforu. Tato odchylka byla použitelná do 31. prosince 2005.

| (5) | Směrnice 76/116/EHS ve znění pozdějších předpisů byla nahrazena nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 ze dne 13. října 2003 o hnojivech (3). |
| --- | --- |

(5)

Směrnice 76/116/EHS ve znění pozdějších předpisů byla nahrazena nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 ze dne 13. října 2003 o hnojivech (3).

| (6) | V čl. 35 odst. 2 nařízení (ES) č. 2003/2003 se stanoví, že odchylky od článku 7 směrnice 76/116/EHS udělené Komisí podle čl. 95 odst. 6 Smlouvy se považují za odchylky od článku 5 uvedeného nařízení a jsou nadále platné bez ohledu na vstup uvedeného nařízení v platnost. |
| --- | --- |

(6)

V čl. 35 odst. 2 nařízení (ES) č. 2003/2003 se stanoví, že odchylky od článku 7 směrnice 76/116/EHS udělené Komisí podle čl. 95 odst. 6 Smlouvy se považují za odchylky od článku 5 uvedeného nařízení a jsou nadále platné bez ohledu na vstup uvedeného nařízení v platnost.

| (7) | V 15. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 2003/2003 se uvádí, že se Komise bude zabývat otázkou nezáměrného obsahu kadmia v minerálních hnojivech a podle potřeby vypracuje návrh nařízení, který předloží Evropskému parlamentu a Radě. |
| --- | --- |

(7)

V 15. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 2003/2003 se uvádí, že se Komise bude zabývat otázkou nezáměrného obsahu kadmia v minerálních hnojivech a podle potřeby vypracuje návrh nařízení, který předloží Evropskému parlamentu a Radě.

| (8) | Na přípravě návrhu Komise týkajícího se kadmia v hnojivech se pracuje. |
| --- | --- |

(8)

Na přípravě návrhu Komise týkajícího se kadmia v hnojivech se pracuje.

2.   Přistoupení Švédska

| (9) | Švédsko přistoupilo k Evropské unii dne 1. ledna 1995. V aktu o přistoupení (4) jsou stanovena přechodná opatření týkající se použití kadmia a jeho uvádění na trh v tomto státě. V čl. 112 odst. 1 se stanoví, že po dobu čtyř let ode dne přistoupení se ustanovení uvedená v příloze XII uvedeného aktu nevztahují v souladu s uvedenou přílohou a s výhradou podmínek v ní stanovených na Švédsko. Článek 112 a bod 4 přílohy XII aktu o přistoupení stanoví, že článek 7 směrnice 76/116/EHS, pokud jde o obsah kadmia v hnojivech, se před 1. lednem 1999 nevztahuje na Švédsko a že ustanovení směrnice 76/116/EHS budou do 31. prosince 1998 přezkoumána v souladu s postupy Společenství. |
| --- | --- |

(9)

Švédsko přistoupilo k Evropské unii dne 1. ledna 1995. V aktu o přistoupení (4) jsou stanovena přechodná opatření týkající se použití kadmia a jeho uvádění na trh v tomto státě. V čl. 112 odst. 1 se stanoví, že po dobu čtyř let ode dne přistoupení se ustanovení uvedená v příloze XII uvedeného aktu nevztahují v souladu s uvedenou přílohou a s výhradou podmínek v ní stanovených na Švédsko. Článek 112 a bod 4 přílohy XII aktu o přistoupení stanoví, že článek 7 směrnice 76/116/EHS, pokud jde o obsah kadmia v hnojivech, se před 1. lednem 1999 nevztahuje na Švédsko a že ustanovení směrnice 76/116/EHS budou do 31. prosince 1998 přezkoumána v souladu s postupy Společenství.

| (10) | Článek 2 aktu o přistoupení stanoví, že „ode dne přistoupení se ustanovení původních smluv a aktů přijatých orgány Společenství stávají závaznými pro nové členské státy a uplatňují se v těchto státech za podmínek stanovených v uvedených smlouvách a v tomto aktu“. Článek 168 aktu o přistoupení stanoví, že „nové členské státy uvedou v účinek opatření nezbytná k tomu, aby bylo ode dne přistoupení dosaženo souladu se směrnicemi a rozhodnutími ve smyslu článku 189 (nyní článku 249) Smlouvy o ES (...), není-li v seznamu v příloze XIX nebo v jiných ustanoveních tohoto aktu určena jiná lhůta“. |
| --- | --- |

(10)

Článek 2 aktu o přistoupení stanoví, že „ode dne přistoupení se ustanovení původních smluv a aktů přijatých orgány Společenství stávají závaznými pro nové členské státy a uplatňují se v těchto státech za podmínek stanovených v uvedených smlouvách a v tomto aktu“. Článek 168 aktu o přistoupení stanoví, že „nové členské státy uvedou v účinek opatření nezbytná k tomu, aby bylo ode dne přistoupení dosaženo souladu se směrnicemi a rozhodnutími ve smyslu článku 189 (nyní článku 249) Smlouvy o ES (...), není-li v seznamu v příloze XIX nebo v jiných ustanoveních tohoto aktu určena jiná lhůta“.

| (11) | Směrnicí Evropského parlamentu a Rady 98/97/ES (5) byla změněna směrnice 76/116/EHS, pokud jde o uvádění hnojiv obsahujících kadmium na trh v Rakousku, Finsku a Švédsku. V článku 1 se mimo jiné stanoví, že Švédsko může zakázat, aby byla na jeho území uváděna na trh hnojiva obsahující kadmium v koncentracích vyšších, než které byly ke dni přistoupení stanoveny na vnitrostátní úrovni, a že tato odchylka je použitelná od 1. ledna 1999 do 31. prosince 2001. |
| --- | --- |

(11)

Směrnicí Evropského parlamentu a Rady 98/97/ES (5) byla změněna směrnice 76/116/EHS, pokud jde o uvádění hnojiv obsahujících kadmium na trh v Rakousku, Finsku a Švédsku. V článku 1 se mimo jiné stanoví, že Švédsko může zakázat, aby byla na jeho území uváděna na trh hnojiva obsahující kadmium v koncentracích vyšších, než které byly ke dni přistoupení stanoveny na vnitrostátní úrovni, a že tato odchylka je použitelná od 1. ledna 1999 do 31. prosince 2001.

| (12) | Dne 7. prosince 2001 Švédské království oznámilo stávající vnitrostátní právní předpisy, jež se odchylují od ustanovení směrnice 76/116/EHS o sbližování právních předpisů členských států týkajících se hnojiv. Po důkladném zvážení bylo rozhodnutím 2002/399/ES povoleno prodloužení odchylky od směrnice 76/116/EHS až do 31. prosince 2005. |
| --- | --- |

(12)

Dne 7. prosince 2001 Švédské království oznámilo stávající vnitrostátní právní předpisy, jež se odchylují od ustanovení směrnice 76/116/EHS o sbližování právních předpisů členských států týkajících se hnojiv. Po důkladném zvážení bylo rozhodnutím 2002/399/ES povoleno prodloužení odchylky od směrnice 76/116/EHS až do 31. prosince 2005.

3.   Vnitrostátní předpisy

| (13) | „Nařízení o chemických látkách (zákazy týkající se manipulace, dovozu a vývozu)“ (1998:944) (6) obsahuje ustanovení týkající se mimo jiné maximálního přípustného obsahu kadmia v hnojivech, včetně hnojiv s označením ES. V oddíle 3 odstavci 3 uvedeného nařízení se stanoví, že hnojiva čísel 25.10, 28.09, 28.35, 31.03 a 31.05 celního sazebníku obsahující více než 100 gramů kadmia na tunu fosforu nesmějí být nabízena k prodeji ani šířena. |
| --- | --- |

(13)

„Nařízení o chemických látkách (zákazy týkající se manipulace, dovozu a vývozu)“ (1998:944) (6) obsahuje ustanovení týkající se mimo jiné maximálního přípustného obsahu kadmia v hnojivech, včetně hnojiv s označením ES. V oddíle 3 odstavci 3 uvedeného nařízení se stanoví, že hnojiva čísel 25.10, 28.09, 28.35, 31.03 a 31.05 celního sazebníku obsahující více než 100 gramů kadmia na tunu fosforu nesmějí být nabízena k prodeji ani šířena.

| (14) | Ustanovení o maximálním přípustném obsahu kadmia v hnojivech jsou v platnosti od roku 1985 po přijetí „nařízení o kadmiu“ (1985:839). „Nařízení o chemických látkách“ (1998:944) kodifikuje různá ustanovení týkající se ochrany životního prostředí, včetně ustanovení obsažených v „nařízení o kadmiu“ (1985:839). |
| --- | --- |

(14)

Ustanovení o maximálním přípustném obsahu kadmia v hnojivech jsou v platnosti od roku 1985 po přijetí „nařízení o kadmiu“ (1985:839). „Nařízení o chemických látkách“ (1998:944) kodifikuje různá ustanovení týkající se ochrany životního prostředí, včetně ustanovení obsažených v „nařízení o kadmiu“ (1985:839).

II.   POSTUP

| (15) | Dopisem ze dne 29. června 2005 oznámilo Švédské království Komisi, že hodlá v souladu s čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES uplatňovat vnitrostátní předpisy týkající se obsahu kadmia v hnojivech i po 1. lednu 2006. Švédské orgány žádají o prodloužení stávající odchylky stanovené rozhodnutím 2002/399/ES. |
| --- | --- |

(15)

Dopisem ze dne 29. června 2005 oznámilo Švédské království Komisi, že hodlá v souladu s čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES uplatňovat vnitrostátní předpisy týkající se obsahu kadmia v hnojivech i po 1. lednu 2006. Švédské orgány žádají o prodloužení stávající odchylky stanovené rozhodnutím 2002/399/ES.

| (16) | Dopisem ze dne 29. července 2005 Komise informovala švédské orgány, že obdržela oznámení podle čl. 95 odst. 4 a že šestiměsíční lhůta pro její zkoumání podle čl. 95 odst. 6 započala dnem 30. června 2005, tj. dnem následujícím po dni obdržení oznámení. |
| --- | --- |

(16)

Dopisem ze dne 29. července 2005 Komise informovala švédské orgány, že obdržela oznámení podle čl. 95 odst. 4 a že šestiměsíční lhůta pro její zkoumání podle čl. 95 odst. 6 započala dnem 30. června 2005, tj. dnem následujícím po dni obdržení oznámení.

| (17) | Dopisem ze dne 10. srpna 2005 Komise informovala ostatní členské státy o žádosti, kterou obdržela od Švédska. Komise rovněž zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie
   (7) oznámení o této žádosti s cílem informovat další zainteresované strany o vnitrostátních předpisech, které si Švédsko hodlá ponechat. |
| --- | --- |

(17)

Dopisem ze dne 10. srpna 2005 Komise informovala ostatní členské státy o žádosti, kterou obdržela od Švédska. Komise rovněž zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie
   (7) oznámení o této žádosti s cílem informovat další zainteresované strany o vnitrostátních předpisech, které si Švédsko hodlá ponechat.

III.   HODNOCENÍ

1.   Posouzení přípustnosti

| (18) | Ustanovení čl. 95 odst. 4 Smlouvy stanoví, že pokládá-li členský stát poté, co Rada nebo Komise přijaly harmonizační opatření, za nezbytné ponechat si vlastní vnitrostátní předpisy ze závažných důvodů uvedených v článku 30 nebo vnitrostátní předpisy týkající se ochrany životního nebo pracovního prostředí, oznámí je Komisi spolu s důvody pro jejich ponechání. |
| --- | --- |

(18)

Ustanovení čl. 95 odst. 4 Smlouvy stanoví, že pokládá-li členský stát poté, co Rada nebo Komise přijaly harmonizační opatření, za nezbytné ponechat si vlastní vnitrostátní předpisy ze závažných důvodů uvedených v článku 30 nebo vnitrostátní předpisy týkající se ochrany životního nebo pracovního prostředí, oznámí je Komisi spolu s důvody pro jejich ponechání.

| (19) | Cílem oznámení předloženého švédskými orgány dne 29. června 2005 je získat schválení prodloužení stávající odchylky stanovené rozhodnutím 2002/399/ES na období po 31. prosinci 2005. Uvedené rozhodnutí umožňuje Švédsku ponechat v účinnosti vnitrostátní předpisy, které jsou neslučitelné s ustanoveními týkajícími se složení hnojiv s označením ES, která jsou obsažena v nařízení (ES) č. 2003/2003. |
| --- | --- |

(19)

Cílem oznámení předloženého švédskými orgány dne 29. června 2005 je získat schválení prodloužení stávající odchylky stanovené rozhodnutím 2002/399/ES na období po 31. prosinci 2005. Uvedené rozhodnutí umožňuje Švédsku ponechat v účinnosti vnitrostátní předpisy, které jsou neslučitelné s ustanoveními týkajícími se složení hnojiv s označením ES, která jsou obsažena v nařízení (ES) č. 2003/2003.

| (20) | Jak je uvedeno výše, členské státy nesmějí podle článku 5 nařízení (ES) č. 2003/2003 omezovat uvádění hnojiv s označením ES na trh z důvodu jejich složení; v ustanoveních o složení se však nestanoví žádná limitní hodnota pro obsah kadmia. To znamená, že podle článku 5 nařízení (ES) č. 2003/2003 mohou být hnojiva s označením ES, která vyhovují požadavkům uvedeného nařízení, uváděna na trh bez ohledu na svůj obsah kadmia. |
| --- | --- |

(20)

Jak je uvedeno výše, členské státy nesmějí podle článku 5 nařízení (ES) č. 2003/2003 omezovat uvádění hnojiv s označením ES na trh z důvodu jejich složení; v ustanoveních o složení se však nestanoví žádná limitní hodnota pro obsah kadmia. To znamená, že podle článku 5 nařízení (ES) č. 2003/2003 mohou být hnojiva s označením ES, která vyhovují požadavkům uvedeného nařízení, uváděna na trh bez ohledu na svůj obsah kadmia.

| (21) | Za těchto okolností je zřejmé, že vnitrostátní předpisy oznámené Švédskem jsou svým zákazem uvádět na trh hnojiva s označením ES s obsahem kadmia vyšším než 100 gramů na tunu fosforu více omezující než ustanovení nařízení (ES) č. 2003/2003. |
| --- | --- |

(21)

Za těchto okolností je zřejmé, že vnitrostátní předpisy oznámené Švédskem jsou svým zákazem uvádět na trh hnojiva s označením ES s obsahem kadmia vyšším než 100 gramů na tunu fosforu více omezující než ustanovení nařízení (ES) č. 2003/2003.

| (22) | Uvedené vnitrostátní předpisy oznámené švédskými orgány byly přijaty v roce 1985, tedy před přistoupením Švédska k Evropské unii. Jak bylo uvedeno výše, v aktu o přistoupení se stanoví přechodná opatření umožňující Švédsku nadále používat po dobu čtyř let vlastní vnitrostátní předpisy týkající se obsahu kadmia v hnojivech pro výrobky upravené směrnicí 76/116/EHS. Směrnicí 98/97/ES bylo Švédsku povoleno nadále používat výše uvedené vnitrostátní předpisy do 31. prosince 2001. Rozhodnutím 2002/399/ES byla platnost odchylky prodloužena do prosince 2005. |
| --- | --- |

(22)

Uvedené vnitrostátní předpisy oznámené švédskými orgány byly přijaty v roce 1985, tedy před přistoupením Švédska k Evropské unii. Jak bylo uvedeno výše, v aktu o přistoupení se stanoví přechodná opatření umožňující Švédsku nadále používat po dobu čtyř let vlastní vnitrostátní předpisy týkající se obsahu kadmia v hnojivech pro výrobky upravené směrnicí 76/116/EHS. Směrnicí 98/97/ES bylo Švédsku povoleno nadále používat výše uvedené vnitrostátní předpisy do 31. prosince 2001. Rozhodnutím 2002/399/ES byla platnost odchylky prodloužena do prosince 2005.

| (23) | V souladu s požadavkem čl. 95 odst. 4 vykládaného ve smyslu článků 2 a 168 aktu o přistoupení oznámilo Švédsko Komisi přesné znění vnitrostátních předpisů přijatých před přistoupením k Evropské unii, které si Švédsko hodlá ponechat, a svoji žádost doplnilo vysvětlením důvodů, které podle jeho názoru ponechání těchto předpisů ospravedlňují. |
| --- | --- |

(23)

V souladu s požadavkem čl. 95 odst. 4 vykládaného ve smyslu článků 2 a 168 aktu o přistoupení oznámilo Švédsko Komisi přesné znění vnitrostátních předpisů přijatých před přistoupením k Evropské unii, které si Švédsko hodlá ponechat, a svoji žádost doplnilo vysvětlením důvodů, které podle jeho názoru ponechání těchto předpisů ospravedlňují.

| (24) | Důvody sdělené švédskými orgány jsou totožné s důvody, které již byly předloženy v minulosti a které Komisi vedly k udělení odchylky do 31. prosince 2005 prostřednictvím rozhodnutí 2002/399/ES. Toto období bylo uděleno na základě předpokladu, že do konce roku 2005 budou zavedeny harmonizované právní předpisy. Ačkoli práce v tomto směru probíhají, právní předpisy nebudou přijaty na úrovni Společenství před koncem roku. |
| --- | --- |

(24)

Důvody sdělené švédskými orgány jsou totožné s důvody, které již byly předloženy v minulosti a které Komisi vedly k udělení odchylky do 31. prosince 2005 prostřednictvím rozhodnutí 2002/399/ES. Toto období bylo uděleno na základě předpokladu, že do konce roku 2005 budou zavedeny harmonizované právní předpisy. Ačkoli práce v tomto směru probíhají, právní předpisy nebudou přijaty na úrovni Společenství před koncem roku.

| (25) | Oznámení předložené Švédskem dne 29. června 2005 s cílem získat schválení k ponechání vnitrostátních předpisů odchylujících se od ustanovení nařízení (ES) č. 2003/2003 je tedy třeba považovat za přípustné podle čl. 95 odst. 4 vykládaného ve smyslu článků 2 a 168 aktu o přistoupení. |
| --- | --- |

(25)

Oznámení předložené Švédskem dne 29. června 2005 s cílem získat schválení k ponechání vnitrostátních předpisů odchylujících se od ustanovení nařízení (ES) č. 2003/2003 je tedy třeba považovat za přípustné podle čl. 95 odst. 4 vykládaného ve smyslu článků 2 a 168 aktu o přistoupení.

2.   Posouzení opodstatněnosti

| (26) | Podle článku 95 Smlouvy musí Komise zajistit, aby byly splněny všechny podmínky umožňující členskému státu využívat odchylku, kterou uvedený článek upravuje. |
| --- | --- |

(26)

Podle článku 95 Smlouvy musí Komise zajistit, aby byly splněny všechny podmínky umožňující členskému státu využívat odchylku, kterou uvedený článek upravuje.

| (27) | Komise musí zejména posoudit, zda předpisy oznámené členským státem jsou oprávněné ze závažných důvodů uvedených v článku 30 Smlouvy nebo se týkají ochrany životního nebo pracovního prostředí. |
| --- | --- |

(27)

Komise musí zejména posoudit, zda předpisy oznámené členským státem jsou oprávněné ze závažných důvodů uvedených v článku 30 Smlouvy nebo se týkají ochrany životního nebo pracovního prostředí.

| (28) | Jestliže Komise považuje vnitrostátní předpisy za oprávněné, musí kromě toho podle čl. 95 odst. 6 Smlouvy ověřit, zda tyto vnitrostátní předpisy neslouží jako prostředek svévolné diskriminace nebo zastřeného omezování obchodu mezi členskými státy a nenarušují fungování vnitřního trhu. |
| --- | --- |

(28)

Jestliže Komise považuje vnitrostátní předpisy za oprávněné, musí kromě toho podle čl. 95 odst. 6 Smlouvy ověřit, zda tyto vnitrostátní předpisy neslouží jako prostředek svévolné diskriminace nebo zastřeného omezování obchodu mezi členskými státy a nenarušují fungování vnitřního trhu.

| (29) | Švédsko odůvodnilo svoji žádost potřebou chránit lidské zdraví a životní prostředí. Má se za to, že kadmium v hnojivech představuje hrozbu pro životní prostředí a lidské zdraví. Na podporu své žádosti Švédsko poukazuje na závěry švédské studie zveřejněné v říjnu 2000 (8), jejímž obsahem je posouzení rizik, která představují hnojiva obsahující kadmium. |
| --- | --- |

(29)

Švédsko odůvodnilo svoji žádost potřebou chránit lidské zdraví a životní prostředí. Má se za to, že kadmium v hnojivech představuje hrozbu pro životní prostředí a lidské zdraví. Na podporu své žádosti Švédsko poukazuje na závěry švédské studie zveřejněné v říjnu 2000 (8), jejímž obsahem je posouzení rizik, která představují hnojiva obsahující kadmium.

2.1.   Opodstatnění na základě závažných důvodů

| (30) | Pokud jde o obecné informace o kadmiu, z dosud dostupných vědeckých údajů je možné učinit závěr, že elementární kadmium a oxid kademnatý lze obecně považovat za vážné riziko pro zdraví. Zejména oxid kademnatý byl označen za karcinogen, mutagen nebo látku toxickou pro reprodukci, kategorie 2. Panuje také všeobecná shoda v tom, že kadmium v hnojivech je jednoznačně nejdůležitějším zdrojem, z něhož se kadmium dostává do půdy a do potravního řetězce. |
| --- | --- |

(30)

Pokud jde o obecné informace o kadmiu, z dosud dostupných vědeckých údajů je možné učinit závěr, že elementární kadmium a oxid kademnatý lze obecně považovat za vážné riziko pro zdraví. Zejména oxid kademnatý byl označen za karcinogen, mutagen nebo látku toxickou pro reprodukci, kategorie 2. Panuje také všeobecná shoda v tom, že kadmium v hnojivech je jednoznačně nejdůležitějším zdrojem, z něhož se kadmium dostává do půdy a do potravního řetězce.

| (31) | Co se týče kadmia v hnojivech, lze nejdůležitější informace vyplývající z posouzení rizik provedeného Švédskem shrnout takto:






  — | pokud jde o povrchové vody, ve švédské zprávě o posouzení rizik se konstatuje, že „zvolená hodnota PNEC (9) znamená, že ve většině řek v jižním Švédsku je již určitá biota ovlivněna kadmiem, tzn. že poměry charakterizující riziko (10) jsou větší než jedna (11). Pokud by byl v hnojivech povolen vyšší obsah kadmia, lze očekávat další vzestup expozice vodního prostředí a rostoucí obavy z dopadů expozice na vodní prostředí“, |
| --- | --- | --- |

(31)

Co se týče kadmia v hnojivech, lze nejdůležitější informace vyplývající z posouzení rizik provedeného Švédskem shrnout takto:

—

pokud jde o povrchové vody, ve švédské zprávě o posouzení rizik se konstatuje, že „zvolená hodnota PNEC (9) znamená, že ve většině řek v jižním Švédsku je již určitá biota ovlivněna kadmiem, tzn. že poměry charakterizující riziko (10) jsou větší než jedna (11). Pokud by byl v hnojivech povolen vyšší obsah kadmia, lze očekávat další vzestup expozice vodního prostředí a rostoucí obavy z dopadů expozice na vodní prostředí“,

| — | pokud jde o půdu, ve švédské zprávě o posouzení rizik se uvádí, že „při používání švédských hnojiv po dobu 100 let na běžných švédských půdách (PNEC 0,25 mg/kg) nejsou při pěstování brambor nebo pšenice předpokládány negativní ekologické účinky. Předpokládají se znepokojující účinky při pěstování mrkve, tyto obavy však existují již v současnosti. Při používání hnojiv ES se předpokládá, že důvody k obavám budou existovat ve všech případech. U kyselých písčitých půd chudých na jílové částice a organickou hmotu (PNEC 0,06 mg/kg) existuje podle odhadu riziko dokonce i při nulovém obsahu kadmia v hnojivech“. |
| --- | --- |

—

pokud jde o půdu, ve švédské zprávě o posouzení rizik se uvádí, že „při používání švédských hnojiv po dobu 100 let na běžných švédských půdách (PNEC 0,25 mg/kg) nejsou při pěstování brambor nebo pšenice předpokládány negativní ekologické účinky. Předpokládají se znepokojující účinky při pěstování mrkve, tyto obavy však existují již v současnosti. Při používání hnojiv ES se předpokládá, že důvody k obavám budou existovat ve všech případech. U kyselých písčitých půd chudých na jílové částice a organickou hmotu (PNEC 0,06 mg/kg) existuje podle odhadu riziko dokonce i při nulovém obsahu kadmia v hnojivech“.

| (32) | Je zřejmé, že tyto závěry se vztahují na specifickou situaci švédských půd a rovněž na klimatické podmínky, které ve Švédsku převládají. |
| --- | --- |

(32)

Je zřejmé, že tyto závěry se vztahují na specifickou situaci švédských půd a rovněž na klimatické podmínky, které ve Švédsku převládají.

| (33) | Závěrem lze říci, že z posouzení rizik provedeného Švédskem vyplývá, že pokud by byla povolena hnojiva s vyšším obsahem kadmia, než jaký je v současné době povolen, vedlo by to:






  — | k významnému nárůstu koncentrací kadmia v půdách, a v důsledku toho k toxickým účinkům na půdní organismy. Nepřijatelné koncentrace by se rovněž mohly projevit ve vodních tocích v zemědělských regionech, |
| --- | --- | --- |

(33)

Závěrem lze říci, že z posouzení rizik provedeného Švédskem vyplývá, že pokud by byla povolena hnojiva s vyšším obsahem kadmia, než jaký je v současné době povolen, vedlo by to:

—

k významnému nárůstu koncentrací kadmia v půdách, a v důsledku toho k toxickým účinkům na půdní organismy. Nepřijatelné koncentrace by se rovněž mohly projevit ve vodních tocích v zemědělských regionech,

| — | k významnému nárůstu dietárního příjmu kadmia. Bezpečnostní rozpětí mezi současnou expozicí a dočasným přijatelným týdenním příjmem podle Světové zdravotnické organizace je extrémně malé. U některých zvláště ohrožených skupin, např. žen s nízkou zásobou železa v organismu, žádná bezpečnostní rozpětí neexistují. Vysoký dietární příjem kadmia by tedy mohl vést k tomu, že by byl velký počet lidí postižen sníženou funkcí ledvin a osteoporózou. |
| --- | --- |

—

k významnému nárůstu dietárního příjmu kadmia. Bezpečnostní rozpětí mezi současnou expozicí a dočasným přijatelným týdenním příjmem podle Světové zdravotnické organizace je extrémně malé. U některých zvláště ohrožených skupin, např. žen s nízkou zásobou železa v organismu, žádná bezpečnostní rozpětí neexistují. Vysoký dietární příjem kadmia by tedy mohl vést k tomu, že by byl velký počet lidí postižen sníženou funkcí ledvin a osteoporózou.

| (34) | Posouzení rizik předložené švédskými orgány bylo provedeno v souladu s postupy a metodikami stanovenými na úrovni Společenství, u nichž se má za to, že zajišťují vysoký stupeň spolehlivosti získaných údajů. |
| --- | --- |

(34)

Posouzení rizik předložené švédskými orgány bylo provedeno v souladu s postupy a metodikami stanovenými na úrovni Společenství, u nichž se má za to, že zajišťují vysoký stupeň spolehlivosti získaných údajů.

| (35) | Komise zkoumala informace obsažené v uvedeném posouzení rizik již v souvislosti s rozhodnutím 2002/399/ES, kterým bylo Švédsku povoleno ponechat si vlastní vnitrostátní předpisy do 31. prosince 2005. |
| --- | --- |

(35)

Komise zkoumala informace obsažené v uvedeném posouzení rizik již v souvislosti s rozhodnutím 2002/399/ES, kterým bylo Švédsku povoleno ponechat si vlastní vnitrostátní předpisy do 31. prosince 2005.

| (36) | V roce 2005 neposkytlo Švédsko žádné další vědecké a technické údaje. Proces kumulace je pomalý a v tříletém období se nijak výrazně nemění. Proto lze vycházet z toho, že situace je podobná jako v roce 2002. |
| --- | --- |

(36)

V roce 2005 neposkytlo Švédsko žádné další vědecké a technické údaje. Proces kumulace je pomalý a v tříletém období se nijak výrazně nemění. Proto lze vycházet z toho, že situace je podobná jako v roce 2002.

| (37) | Platnost údajů, které Švédsko poskytlo, je potvrzena následujícím vědeckým základem, který byl použit jako východisko při přípravě návrhu Komise týkajícího se kadmia v hnojivech:






  — | stanovisko vydané dne 24. září 2002 vědeckým výborem SCTEE (12) (nyní přejmenován na SCHER (13), které se týká kumulace kadmia v zemědělských půdách v důsledku používání hnojiv. Toto stanovisko vycházelo ze zpráv o posouzení rizik pocházejících z devíti členských států, které se zabývají pouze kumulací, a nikoli možnými riziky pro zdraví a životní prostředí; SCTEE dospěl k závěru, že obsah kadmia v hnojivech skutečně musí být omezen, aby nedocházelo ke kumulaci kadmia v půdě, |
| --- | --- | --- |

(37)

Platnost údajů, které Švédsko poskytlo, je potvrzena následujícím vědeckým základem, který byl použit jako východisko při přípravě návrhu Komise týkajícího se kadmia v hnojivech:

—

stanovisko vydané dne 24. září 2002 vědeckým výborem SCTEE (12) (nyní přejmenován na SCHER (13), které se týká kumulace kadmia v zemědělských půdách v důsledku používání hnojiv. Toto stanovisko vycházelo ze zpráv o posouzení rizik pocházejících z devíti členských států, které se zabývají pouze kumulací, a nikoli možnými riziky pro zdraví a životní prostředí; SCTEE dospěl k závěru, že obsah kadmia v hnojivech skutečně musí být omezen, aby nedocházelo ke kumulaci kadmia v půdě,

| — | konečná předloha všeobecného posouzení rizika z kadmia a oxidu kademnatého ze září 2004, která byla vypracována v souladu s nařízením Rady (EHS) č. 793/93 (14) a která zohledňuje všechny zdroje kadmia. V uvedené předloze je podpořeno stanovisko SCTEE týkající se kumulace v půdě. Přestože se v ní konstatuje, že kadmium z hnojiv nemusí být samo o sobě dostatečné k tomu, aby způsobilo závažné a bezprostřední riziko pro lidské zdraví nebo životní prostředí, je potřebná opatrnost, neboť riziko pro lidské zdraví nelze v důsledku vysoké proměnlivosti koncentrací kadmia v potravinách, stravovacích zvyklostí a nutričního stavu vyloučit pro všechny místní a regionální situace. |
| --- | --- |

—

konečná předloha všeobecného posouzení rizika z kadmia a oxidu kademnatého ze září 2004, která byla vypracována v souladu s nařízením Rady (EHS) č. 793/93 (14) a která zohledňuje všechny zdroje kadmia. V uvedené předloze je podpořeno stanovisko SCTEE týkající se kumulace v půdě. Přestože se v ní konstatuje, že kadmium z hnojiv nemusí být samo o sobě dostatečné k tomu, aby způsobilo závažné a bezprostřední riziko pro lidské zdraví nebo životní prostředí, je potřebná opatrnost, neboť riziko pro lidské zdraví nelze v důsledku vysoké proměnlivosti koncentrací kadmia v potravinách, stravovacích zvyklostí a nutričního stavu vyloučit pro všechny místní a regionální situace.

Dokud nebude dokončeno všeobecné posouzení rizika kadmia a oxidu kademnatého, jakož i případné návazné práce v oblasti opatření ke snižování rizik, návrh Komise týkající se kadmia v hnojivech se odkládá.

| (38) | Na základě žádosti Švédska Komise opětovně prozkoumala vědeckou dokumentaci, a dospěla proto k názoru, že švédské orgány prokázaly, že hnojiva obsahující kadmium představují rizika pro životní prostředí a lidské zdraví, a že vnitrostátní předpisy oznámené švédskými orgány, jejichž cílem je minimalizovat expozici životního prostředí ve Švédsku hnojivům obsahujícím kadmium, jsou oprávněné. |
| --- | --- |

(38)

Na základě žádosti Švédska Komise opětovně prozkoumala vědeckou dokumentaci, a dospěla proto k názoru, že švédské orgány prokázaly, že hnojiva obsahující kadmium představují rizika pro životní prostředí a lidské zdraví, a že vnitrostátní předpisy oznámené švédskými orgány, jejichž cílem je minimalizovat expozici životního prostředí ve Švédsku hnojivům obsahujícím kadmium, jsou oprávněné.

2.2.   Vyloučení svévolné diskriminace

| (39) | Podle čl. 95 odst. 6 musí Komise prověřit, zda zamýšlená opatření neslouží jako prostředek svévolné diskriminace. Podle rozhodnutí Soudního dvora vyloučení svévolné diskriminace znamená, že vnitrostátní omezení obchodu nemohou být použita takovým způsobem, aby vedla k diskriminaci zboží pocházejícího z jiných členských států. |
| --- | --- |

(39)

Podle čl. 95 odst. 6 musí Komise prověřit, zda zamýšlená opatření neslouží jako prostředek svévolné diskriminace. Podle rozhodnutí Soudního dvora vyloučení svévolné diskriminace znamená, že vnitrostátní omezení obchodu nemohou být použita takovým způsobem, aby vedla k diskriminaci zboží pocházejícího z jiných členských států.

| (40) | Zamýšlené vnitrostátní předpisy jsou všeobecné a platí stejnou měrou pro domácí i dovážená fosforečná hnojiva s označením ES. Z toho vyplývá, že neexistuje žádný důkaz, že by mohly být použity jako prostředek svévolné diskriminace hospodářských subjektů ve Společenství. |
| --- | --- |

(40)

Zamýšlené vnitrostátní předpisy jsou všeobecné a platí stejnou měrou pro domácí i dovážená fosforečná hnojiva s označením ES. Z toho vyplývá, že neexistuje žádný důkaz, že by mohly být použity jako prostředek svévolné diskriminace hospodářských subjektů ve Společenství.

2.3.   Vyloučení zastřeného omezování obchodu

| (41) | Více omezující vnitrostátní opatření upravující složení hnojiv s označením ES, která se odchylují od ustanovení příslušné směrnice Společenství, jsou obvykle překážkou obchodu. Výrobky, které mohou být legálně uváděny na trh v ostatních státech Společenství, nemohou být uváděny na trh dotyčného členského státu. Účelem principu zakotveného v čl. 95 odst. 6 je zabránit tomu, aby vnitrostátní předpisy, které jsou založeny na kritériích podle odstavců 4 a 5, byly používány bez opodstatnění a ve skutečnosti představovaly ekonomická opatření bránící dovozu výrobků z jiných členských států s cílem nepřímo chránit domácí produkci. |
| --- | --- |

(41)

Více omezující vnitrostátní opatření upravující složení hnojiv s označením ES, která se odchylují od ustanovení příslušné směrnice Společenství, jsou obvykle překážkou obchodu. Výrobky, které mohou být legálně uváděny na trh v ostatních státech Společenství, nemohou být uváděny na trh dotyčného členského státu. Účelem principu zakotveného v čl. 95 odst. 6 je zabránit tomu, aby vnitrostátní předpisy, které jsou založeny na kritériích podle odstavců 4 a 5, byly používány bez opodstatnění a ve skutečnosti představovaly ekonomická opatření bránící dovozu výrobků z jiných členských států s cílem nepřímo chránit domácí produkci.

| (42) | Jak již bylo uvedeno, z hlediska ochrany životního prostředí a lidského zdraví existují obavy z používání hnojiv s obsahem kadmia na půdách. Z toho tedy vyplývá, že cílem ponechání vnitrostátních předpisů je ochrana životního prostředí a lidského zdraví, a nikoli vytváření zastřených překážek obchodu. |
| --- | --- |

(42)

Jak již bylo uvedeno, z hlediska ochrany životního prostředí a lidského zdraví existují obavy z používání hnojiv s obsahem kadmia na půdách. Z toho tedy vyplývá, že cílem ponechání vnitrostátních předpisů je ochrana životního prostředí a lidského zdraví, a nikoli vytváření zastřených překážek obchodu.

2.4.   Vyloučení narušování fungování vnitřního trhu

| (43) | Tuto podmínku nelze vykládat tak, že zakazuje schválení jakýchkoli vnitrostátních opatření, která by mohla mít vliv na vytváření vnitřního trhu. Ve skutečnosti je každé vnitrostátní opatření, které se odchyluje od harmonizačního opatření určeného k vytváření a fungování vnitřního trhu, v podstatě opatřením, které může vnitřní trh ovlivnit. Komise chce zachovat užitečný postup pro stanovení odchylek podle článku 95 Smlouvy o ES, a je tedy toho názoru, že v souvislosti s čl. 95 odst. 6 je třeba narušováním fungování vnitřního trhu rozumět působení, které je neúměrné sledovanému cíli. |
| --- | --- |

(43)

Tuto podmínku nelze vykládat tak, že zakazuje schválení jakýchkoli vnitrostátních opatření, která by mohla mít vliv na vytváření vnitřního trhu. Ve skutečnosti je každé vnitrostátní opatření, které se odchyluje od harmonizačního opatření určeného k vytváření a fungování vnitřního trhu, v podstatě opatřením, které může vnitřní trh ovlivnit. Komise chce zachovat užitečný postup pro stanovení odchylek podle článku 95 Smlouvy o ES, a je tedy toho názoru, že v souvislosti s čl. 95 odst. 6 je třeba narušováním fungování vnitřního trhu rozumět působení, které je neúměrné sledovanému cíli.

| (44) | S ohledem na rizika pro životní prostředí a lidské zdraví, která vyplývají z používání hnojiv s obsahem kadmia na půdách ve Švédsku, a s přihlédnutím k tomu, že,






  — | jak bylo uvedeno výše, aktem o přistoupení a směrnicí 98/97/ES bylo Švédsku povoleno nadále používat vlastní vnitrostátní předpisy týkající se obsahu kadmia v hnojivech, přičemž se očekávalo dokončení přezkoumání směrnice 76/116/EHS z hlediska obsahu kadmia v hnojivech, a |
| --- | --- | --- |

(44)

S ohledem na rizika pro životní prostředí a lidské zdraví, která vyplývají z používání hnojiv s obsahem kadmia na půdách ve Švédsku, a s přihlédnutím k tomu, že,

—

jak bylo uvedeno výše, aktem o přistoupení a směrnicí 98/97/ES bylo Švédsku povoleno nadále používat vlastní vnitrostátní předpisy týkající se obsahu kadmia v hnojivech, přičemž se očekávalo dokončení přezkoumání směrnice 76/116/EHS z hlediska obsahu kadmia v hnojivech, a

| — | na základě posouzení rizik poskytnutého švédskými orgány bylo rozhodnutím 2002/399/ES Švédsku povoleno ponechat si do 31. prosince 2005 vlastní vnitrostátní předpisy a |
| --- | --- |

—

na základě posouzení rizik poskytnutého švédskými orgány bylo rozhodnutím 2002/399/ES Švédsku povoleno ponechat si do 31. prosince 2005 vlastní vnitrostátní předpisy a

| — | práce probíhající v rámci Komise v oblasti sbližování limitních hodnot Společenství pro obsah kadmia v hnojivech nenaznačují, že by méně omezující opatření zajistilo dostatečnou ochranu zdraví a životního prostředí ve Švédsku. Z posouzení rizik vyplývá, že specifické půdní a klimatické podmínky ve Švédsku vyžadují vnitrostátní předpis na ochranu životního prostředí, jelikož některé oblasti jsou zejména v důsledku kyselého pH jejich půd více citlivé na vnášení kadmia. V kyselém prostředí rozpustnost kadmia stoupá, a to může být proto snáze přijímáno plodinami. |
| --- | --- |

—

práce probíhající v rámci Komise v oblasti sbližování limitních hodnot Společenství pro obsah kadmia v hnojivech nenaznačují, že by méně omezující opatření zajistilo dostatečnou ochranu zdraví a životního prostředí ve Švédsku. Z posouzení rizik vyplývá, že specifické půdní a klimatické podmínky ve Švédsku vyžadují vnitrostátní předpis na ochranu životního prostředí, jelikož některé oblasti jsou zejména v důsledku kyselého pH jejich půd více citlivé na vnášení kadmia. V kyselém prostředí rozpustnost kadmia stoupá, a to může být proto snáze přijímáno plodinami.

Komise je toho názoru, že v tomto stadiu přezkoumání nic nenasvědčuje tomu, že by uvedené vnitrostátní předpisy byly narušením fungování vnitřního trhu, které je neúměrné sledovaným cílům.

2.5.   Časové omezení

| (45) | Období, na něž se odchylka uděluje, by mělo být dostatečné k tomu, aby Komise mohla navrhnout právní předpis týkající se kadmia v hnojivech na úrovni Společenství a aby Rada a Evropský parlament mohly tento předpis přijmout. Aby se neprojevily důsledky možných zpoždění během interinstitucionálního projednávání, mělo by toto rozhodnutí platit až do doby, kdy bude harmonizované opatření použitelné na úrovni EU. |
| --- | --- |

(45)

Období, na něž se odchylka uděluje, by mělo být dostatečné k tomu, aby Komise mohla navrhnout právní předpis týkající se kadmia v hnojivech na úrovni Společenství a aby Rada a Evropský parlament mohly tento předpis přijmout. Aby se neprojevily důsledky možných zpoždění během interinstitucionálního projednávání, mělo by toto rozhodnutí platit až do doby, kdy bude harmonizované opatření použitelné na úrovni EU.

IV.   ZÁVĚR

| (46) | Na základě výše uvedených skutečností lze učinit závěr, že žádost Švédského království o ponechání si vnitrostátních předpisů, které jsou více omezující než ustanovení směrnice 76/116/EHS, pokud jde o obsah kadmia v hnojivech, předložená dne 29. června 2005, je přípustná. |
| --- | --- |

(46)

Na základě výše uvedených skutečností lze učinit závěr, že žádost Švédského království o ponechání si vnitrostátních předpisů, které jsou více omezující než ustanovení směrnice 76/116/EHS, pokud jde o obsah kadmia v hnojivech, předložená dne 29. června 2005, je přípustná.

| (47) | Komise navíc shledává, že uvedené vnitrostátní předpisy:






  — | vyhovují potřebám ochrany lidského zdraví a životního prostředí, |
| --- | --- | --- |

(47)

Komise navíc shledává, že uvedené vnitrostátní předpisy:

—

vyhovují potřebám ochrany lidského zdraví a životního prostředí,

| — | jsou úměrné sledovaným cílům, |
| --- | --- |

—

jsou úměrné sledovaným cílům,

| — | neslouží jako prostředek svévolné diskriminace a |
| --- | --- |

—

neslouží jako prostředek svévolné diskriminace a

| — | nejsou zastřeným omezováním obchodu mezi členskými státy. |
| --- | --- |

—

nejsou zastřeným omezováním obchodu mezi členskými státy.

Z tohoto důvodu dospěla Komise k názoru, že mohou být schváleny,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Odchylně od nařízení (ES) č. 2003/2003 se schvalují švédské předpisy, jimiž se zakazuje uvádět na trh Švédska hnojiva obsahující více než 100 gramů kadmia na tunu fosforu.

Odchylka je použitelná do doby, než budou na úrovni Společenství použitelná harmonizovaná opatření týkající se kadmia v hnojivech.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Švédskému království.

V Bruselu dne 3. ledna 2006.

Za Komisi

Günter VERHEUGEN

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. L 24, 30.1.1976, s. 21. Směrnice naposledy pozměněná aktem o přistoupení z roku 2003.

1

(2)  Úř. věst. L 138, 28.5.2002, s. 24.

2

(3)  Úř. věst. L 304, 21.11.2003, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 2076/2004 (Úř. věst. L 359, 4.12.2004, s. 25).

3

(4)  Úř. věst. C 241, 29.8.1994, s. 41 a s. 316.

4

(5)  Úř. věst. L 18, 23.1.1999, s. 60.

5

(6)  Sbírka zákonů Švédska (SFS Svensk Författningssamling) ze dne 14. července 1998.

6

(7)  Úř. věst. C 197, 12.8.2005, s. 6.

7

(8)  Švédský národní inspektorát pro chemické látky, Assessment of risks to health and the environment in Sweden from cadmium in fertilisers, 4. října 2000.

8

Assessment of risks to health and the environment in Sweden from cadmium in fertilisers

(9)  PNEC: predicted no effect concentration (předpokládaná koncentrace bez účinku).

9

predicted no effect concentration

(10)  Těmito poměry jsou PEC/PNEC, kde PEC je predicted environmental concentration (předpokládaná koncentrace v životním prostředí).

10

predicted environmental concentration

(11)  Poměr PEC/PNEC větší než jedna znamená, že dojde k nepříznivým účinkům.

11

(12)  Vědecký výbor pro toxicitu, ekotoxicitu a životní prostředí (Scientific Committee on Toxicity, Ecotoxicity and the Environment).

12

(13)  Vědecký výbor pro zdravotní a environmentální rizika (Scientific Committee on Health and Environmental Risks).

13

(14)  Úř. věst. L 84, 5.4.1993, s. 1. Nařízení ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).

14

---

| 17.5.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 129/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 129/25

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 3. ledna 2006

o vnitrostátních předpisech oznámených Finskou republikou podle čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES týkajících se maximálního přípustného obsahu kadmia v hnojivech

(oznámeno pod číslem K(2005) 5542)

(Pouze finské a švédské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2006/348/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 95 odst. 6 této smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   SKUTEČNOSTI

1.   Právní předpisy Společenství

| (1) | Ve směrnici Rady 76/116/EHS ze dne 18. prosince 1975 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se hnojiv (1) se stanovily požadavky, které musí hnojiva splňovat, aby mohla být uváděna na trh s označením „hnojivo ES“. |
| --- | --- |

(1)

Ve směrnici Rady 76/116/EHS ze dne 18. prosince 1975 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se hnojiv (1) se stanovily požadavky, které musí hnojiva splňovat, aby mohla být uváděna na trh s označením „hnojivo ES“.

| (2) | V příloze I směrnice 76/116/EHS byla stanovena označení typu a příslušné požadavky, např. pokud jde o složení, které musí splňovat každé hnojivo s označením ES. Hnojiva s označením ES zařazená do tohoto seznamu jsou roztříděna do kategorií podle obsahu hlavních živin, tj. dusíku, fosforu a draslíku. |
| --- | --- |

(2)

V příloze I směrnice 76/116/EHS byla stanovena označení typu a příslušné požadavky, např. pokud jde o složení, které musí splňovat každé hnojivo s označením ES. Hnojiva s označením ES zařazená do tohoto seznamu jsou roztříděna do kategorií podle obsahu hlavních živin, tj. dusíku, fosforu a draslíku.

| (3) | Podle článku 7 směrnice 76/116/EHS nesměly členské státy zakázat, omezovat nebo bránit uvádění na trh hnojiv označených jako „hnojivo ES“, která splňují požadavky této směrnice, z důvodu jejich složení, označení nebo balení. |
| --- | --- |

(3)

Podle článku 7 směrnice 76/116/EHS nesměly členské státy zakázat, omezovat nebo bránit uvádění na trh hnojiv označených jako „hnojivo ES“, která splňují požadavky této směrnice, z důvodu jejich složení, označení nebo balení.

| (4) | Rozhodnutím Komise 2002/398/ES ze dne 24. května 2002 o vnitrostátních ustanoveních oznámených Finskou republikou podle čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES týkajících se maximálního přípustného obsahu kadmia v hnojivech (2) byla udělena odchylka od směrnice 76/116/EHS a byly schváleny finské předpisy, jimiž se zakazuje uvádět na trh Finska fosforečná minerální hnojiva s obsahem kadmia vyšším než 50 mg na kg fosforu. Tato odchylka byla použitelná do 31. prosince 2005. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutím Komise 2002/398/ES ze dne 24. května 2002 o vnitrostátních ustanoveních oznámených Finskou republikou podle čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES týkajících se maximálního přípustného obsahu kadmia v hnojivech (2) byla udělena odchylka od směrnice 76/116/EHS a byly schváleny finské předpisy, jimiž se zakazuje uvádět na trh Finska fosforečná minerální hnojiva s obsahem kadmia vyšším než 50 mg na kg fosforu. Tato odchylka byla použitelná do 31. prosince 2005.

| (5) | Směrnice 76/116/EHS ve znění pozdějších předpisů byla nahrazena nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 ze dne 13. října 2003 o hnojivech (3). |
| --- | --- |

(5)

Směrnice 76/116/EHS ve znění pozdějších předpisů byla nahrazena nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 ze dne 13. října 2003 o hnojivech (3).

| (6) | V čl. 35 odst. 2 nařízení (ES) č. 2003/2003 se stanoví, že odchylky od článku 7 směrnice 76/116/EHS udělené Komisí podle čl. 95 odst. 6 Smlouvy se považují za odchylky od článku 5 uvedeného nařízení a jsou nadále platné bez ohledu na vstup uvedeného nařízení v platnost. |
| --- | --- |

(6)

V čl. 35 odst. 2 nařízení (ES) č. 2003/2003 se stanoví, že odchylky od článku 7 směrnice 76/116/EHS udělené Komisí podle čl. 95 odst. 6 Smlouvy se považují za odchylky od článku 5 uvedeného nařízení a jsou nadále platné bez ohledu na vstup uvedeného nařízení v platnost.

| (7) | V 15. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 2003/2003 se uvádí, že se Komise bude zabývat otázkou nezáměrného obsahu kadmia v minerálních hnojivech a podle potřeby vypracuje návrh nařízení, který předloží Evropskému parlamentu a Radě. |
| --- | --- |

(7)

V 15. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 2003/2003 se uvádí, že se Komise bude zabývat otázkou nezáměrného obsahu kadmia v minerálních hnojivech a podle potřeby vypracuje návrh nařízení, který předloží Evropskému parlamentu a Radě.

| (8) | Na přípravě návrhu Komise týkajícího se kadmia v hnojivech se pracuje. |
| --- | --- |

(8)

Na přípravě návrhu Komise týkajícího se kadmia v hnojivech se pracuje.

2.   Přistoupení Finska

| (9) | Finsko přistoupilo k Evropské unii dne 1. ledna 1995. V aktu o přistoupení (4) jsou stanovena přechodná opatření týkající se použití kadmia a jeho uvádění na trh v tomto státě. V čl. 84 odst. 1 se stanoví, že po dobu čtyř let ode dne přistoupení se ustanovení uvedená v příloze X uvedeného aktu nevztahují v souladu s uvedenou přílohou a s výhradou podmínek v ní stanovených na Finsko. Článek 84 a bod 2 přílohy X aktu o přistoupení stanoví, že článek 7 směrnice 76/116/EHS, pokud jde o obsah kadmia v hnojivech, se před 1. lednem 1999 nevztahuje na Finsko a že ustanovení směrnice 76/116/EHS budou do 31. prosince 1998 přezkoumána v souladu s postupy Společenství. |
| --- | --- |

(9)

Finsko přistoupilo k Evropské unii dne 1. ledna 1995. V aktu o přistoupení (4) jsou stanovena přechodná opatření týkající se použití kadmia a jeho uvádění na trh v tomto státě. V čl. 84 odst. 1 se stanoví, že po dobu čtyř let ode dne přistoupení se ustanovení uvedená v příloze X uvedeného aktu nevztahují v souladu s uvedenou přílohou a s výhradou podmínek v ní stanovených na Finsko. Článek 84 a bod 2 přílohy X aktu o přistoupení stanoví, že článek 7 směrnice 76/116/EHS, pokud jde o obsah kadmia v hnojivech, se před 1. lednem 1999 nevztahuje na Finsko a že ustanovení směrnice 76/116/EHS budou do 31. prosince 1998 přezkoumána v souladu s postupy Společenství.

| (10) | Článek 2 aktu o přistoupení stanoví, že „ode dne přistoupení se ustanovení původních smluv a aktů přijatých orgány Společenství stávají závaznými pro nové členské státy a uplatňují se v těchto státech za podmínek stanovených v uvedených smlouvách a v tomto aktu“. Článek 168 aktu o přistoupení stanoví, že „nové členské státy uvedou v účinek opatření nezbytná k tomu, aby bylo ode dne přistoupení dosaženo souladu se směrnicemi a rozhodnutími ve smyslu článku 189 (nyní článku 249) Smlouvy o ES (...), není-li v seznamu v příloze XIX nebo v jiných ustanoveních tohoto aktu určena jiná lhůta“. |
| --- | --- |

(10)

Článek 2 aktu o přistoupení stanoví, že „ode dne přistoupení se ustanovení původních smluv a aktů přijatých orgány Společenství stávají závaznými pro nové členské státy a uplatňují se v těchto státech za podmínek stanovených v uvedených smlouvách a v tomto aktu“. Článek 168 aktu o přistoupení stanoví, že „nové členské státy uvedou v účinek opatření nezbytná k tomu, aby bylo ode dne přistoupení dosaženo souladu se směrnicemi a rozhodnutími ve smyslu článku 189 (nyní článku 249) Smlouvy o ES (...), není-li v seznamu v příloze XIX nebo v jiných ustanoveních tohoto aktu určena jiná lhůta“.

| (11) | Směrnicí Evropského parlamentu a Rady 98/97/ES (5) byla změněna směrnice 76/116/EHS, pokud jde o uvádění hnojiv obsahujících kadmium na trh v Rakousku, Finsku a Švédsku. V článku 1 se mimo jiné stanoví, že Finsko může zakázat, aby byla na jeho území uváděna na trh hnojiva obsahující kadmium v koncentracích vyšších, než které byly ke dni přistoupení stanoveny na vnitrostátní úrovni, a že tato odchylka je použitelná od 1. ledna 1999 do 31. prosince 2001. |
| --- | --- |

(11)

Směrnicí Evropského parlamentu a Rady 98/97/ES (5) byla změněna směrnice 76/116/EHS, pokud jde o uvádění hnojiv obsahujících kadmium na trh v Rakousku, Finsku a Švédsku. V článku 1 se mimo jiné stanoví, že Finsko může zakázat, aby byla na jeho území uváděna na trh hnojiva obsahující kadmium v koncentracích vyšších, než které byly ke dni přistoupení stanoveny na vnitrostátní úrovni, a že tato odchylka je použitelná od 1. ledna 1999 do 31. prosince 2001.

| (12) | Dne 7. prosince 2001 Finská republika oznámila stávající vnitrostátní právní předpisy, jež se odchylují od ustanovení směrnice 76/116/EHS o sbližování právních předpisů členských států týkajících se hnojiv. Po důkladném zvážení bylo rozhodnutím 2002/398/ES povoleno prodloužení odchylky od směrnice 76/116/EHS až do 31. prosince 2005. |
| --- | --- |

(12)

Dne 7. prosince 2001 Finská republika oznámila stávající vnitrostátní právní předpisy, jež se odchylují od ustanovení směrnice 76/116/EHS o sbližování právních předpisů členských států týkajících se hnojiv. Po důkladném zvážení bylo rozhodnutím 2002/398/ES povoleno prodloužení odchylky od směrnice 76/116/EHS až do 31. prosince 2005.

3.   Vnitrostátní předpisy

| (13) | V rozhodnutí Ministerstva zemědělství a lesnictví Finska č. 45/1994 ze dne 21. ledna 1994 o hnojivech (6) se mimo jiné stanoví limitní hodnota pro obsah kadmia v hnojivech, včetně hnojiv s označením ES. Podle oddílu 3 je ve Finsku zakázáno uvádět na trh fosforečná minerální hnojiva s obsahem kadmia vyšším než 50 mg na kg fosforu. |
| --- | --- |

(13)

V rozhodnutí Ministerstva zemědělství a lesnictví Finska č. 45/1994 ze dne 21. ledna 1994 o hnojivech (6) se mimo jiné stanoví limitní hodnota pro obsah kadmia v hnojivech, včetně hnojiv s označením ES. Podle oddílu 3 je ve Finsku zakázáno uvádět na trh fosforečná minerální hnojiva s obsahem kadmia vyšším než 50 mg na kg fosforu.

II.   POSTUP

| (14) | Dopisem ze dne 7. června 2005 oznámila Finská republika Komisi, že hodlá v souladu s čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES uplatňovat vnitrostátní předpisy týkající se obsahu kadmia v hnojivech i po 1. lednu 2006. Finské orgány žádají o prodloužení stávající odchylky stanovené rozhodnutím 2002/398/ES. |
| --- | --- |

(14)

Dopisem ze dne 7. června 2005 oznámila Finská republika Komisi, že hodlá v souladu s čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES uplatňovat vnitrostátní předpisy týkající se obsahu kadmia v hnojivech i po 1. lednu 2006. Finské orgány žádají o prodloužení stávající odchylky stanovené rozhodnutím 2002/398/ES.

| (15) | Dopisem ze dne 30. června 2005 Komise informovala finské orgány, že obdržela oznámení podle čl. 95 odst. 4 a že šestiměsíční lhůta pro její zkoumání podle čl. 95 odst. 6 započala dnem 8. června 2005, tj. dnem následujícím po dni obdržení oznámení. |
| --- | --- |

(15)

Dopisem ze dne 30. června 2005 Komise informovala finské orgány, že obdržela oznámení podle čl. 95 odst. 4 a že šestiměsíční lhůta pro její zkoumání podle čl. 95 odst. 6 započala dnem 8. června 2005, tj. dnem následujícím po dni obdržení oznámení.

| (16) | Dopisem ze dne 10. srpna 2005 Komise informovala ostatní členské státy o žádosti, kterou obdržela od Finska. Komise rovněž zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie
   (7) oznámení o této žádosti s cílem informovat další zainteresované strany o vnitrostátních předpisech, které si Finsko hodlá ponechat. |
| --- | --- |

(16)

Dopisem ze dne 10. srpna 2005 Komise informovala ostatní členské státy o žádosti, kterou obdržela od Finska. Komise rovněž zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie
   (7) oznámení o této žádosti s cílem informovat další zainteresované strany o vnitrostátních předpisech, které si Finsko hodlá ponechat.

III.   HODNOCENÍ

1.   Posouzení přípustnosti

| (17) | Ustanovení čl. 95 odst. 4 Smlouvy stanoví, že pokládá-li členský stát poté, co Rada nebo Komise přijaly harmonizační opatření, za nezbytné ponechat si vlastní vnitrostátní předpisy ze závažných důvodů uvedených v článku 30 nebo vnitrostátní předpisy týkající se ochrany životního nebo pracovního prostředí, oznámí je Komisi spolu s důvody pro jejich ponechání. |
| --- | --- |

(17)

Ustanovení čl. 95 odst. 4 Smlouvy stanoví, že pokládá-li členský stát poté, co Rada nebo Komise přijaly harmonizační opatření, za nezbytné ponechat si vlastní vnitrostátní předpisy ze závažných důvodů uvedených v článku 30 nebo vnitrostátní předpisy týkající se ochrany životního nebo pracovního prostředí, oznámí je Komisi spolu s důvody pro jejich ponechání.

| (18) | Cílem oznámení předloženého finskými orgány dne 7. června 2005 je získat schválení prodloužení stávající odchylky stanovené rozhodnutím 2002/398/ES na období po 31. prosinci 2005. Uvedené rozhodnutí umožňuje Finsku ponechat v účinnosti vnitrostátní předpisy, které jsou neslučitelné s ustanoveními týkajícími se složení hnojiv s označením ES, která jsou obsažena v nařízení (ES) č. 2003/2003. |
| --- | --- |

(18)

Cílem oznámení předloženého finskými orgány dne 7. června 2005 je získat schválení prodloužení stávající odchylky stanovené rozhodnutím 2002/398/ES na období po 31. prosinci 2005. Uvedené rozhodnutí umožňuje Finsku ponechat v účinnosti vnitrostátní předpisy, které jsou neslučitelné s ustanoveními týkajícími se složení hnojiv s označením ES, která jsou obsažena v nařízení (ES) č. 2003/2003.

| (19) | Jak je uvedeno výše, členské státy nesmějí podle článku 5 nařízení (ES) č. 2003/2003 omezovat uvádění hnojiv s označením ES na trh z důvodu jejich složení; v ustanoveních o složení se však nestanoví žádná limitní hodnota pro obsah kadmia. To znamená, že podle článku 5 nařízení (ES) č. 2003/2003 mohou být hnojiva s označením ES, která vyhovují požadavkům uvedeného nařízení, uváděna na trh bez ohledu na svůj obsah kadmia. |
| --- | --- |

(19)

Jak je uvedeno výše, členské státy nesmějí podle článku 5 nařízení (ES) č. 2003/2003 omezovat uvádění hnojiv s označením ES na trh z důvodu jejich složení; v ustanoveních o složení se však nestanoví žádná limitní hodnota pro obsah kadmia. To znamená, že podle článku 5 nařízení (ES) č. 2003/2003 mohou být hnojiva s označením ES, která vyhovují požadavkům uvedeného nařízení, uváděna na trh bez ohledu na svůj obsah kadmia.

| (20) | Za těchto okolností je zřejmé, že vnitrostátní předpisy oznámené Finskem jsou svým zákazem uvádět na trh fosforečná minerální hnojiva s označením ES s obsahem kadmia vyšším než 50 mg na kg fosforu více omezující než ustanovení nařízení (ES) č. 2003/2003. |
| --- | --- |

(20)

Za těchto okolností je zřejmé, že vnitrostátní předpisy oznámené Finskem jsou svým zákazem uvádět na trh fosforečná minerální hnojiva s označením ES s obsahem kadmia vyšším než 50 mg na kg fosforu více omezující než ustanovení nařízení (ES) č. 2003/2003.

| (21) | Uvedené vnitrostátní předpisy oznámené finskými orgány byly přijaty před přistoupením Finska k Evropské unii. Jak bylo uvedeno výše, v aktu o přistoupení se stanoví přechodná opatření umožňující Finsku nadále používat po dobu čtyř let vlastní vnitrostátní předpisy týkající se obsahu kadmia v hnojivech pro výrobky upravené směrnicí 76/116/EHS. Směrnicí 98/97/ES bylo Finsku povoleno nadále používat výše uvedené vnitrostátní předpisy do 31. prosince 2001. Rozhodnutím 2002/398/ES byla platnost odchylky prodloužena do prosince 2005. |
| --- | --- |

(21)

Uvedené vnitrostátní předpisy oznámené finskými orgány byly přijaty před přistoupením Finska k Evropské unii. Jak bylo uvedeno výše, v aktu o přistoupení se stanoví přechodná opatření umožňující Finsku nadále používat po dobu čtyř let vlastní vnitrostátní předpisy týkající se obsahu kadmia v hnojivech pro výrobky upravené směrnicí 76/116/EHS. Směrnicí 98/97/ES bylo Finsku povoleno nadále používat výše uvedené vnitrostátní předpisy do 31. prosince 2001. Rozhodnutím 2002/398/ES byla platnost odchylky prodloužena do prosince 2005.

| (22) | V souladu s požadavkem čl. 95 odst. 4 vykládaného ve smyslu článků 2 a 168 aktu o přistoupení oznámilo Finsko Komisi přesné znění vnitrostátních předpisů přijatých před přistoupením k Evropské unii, které si Finsko hodlá ponechat, a svoji žádost doplnilo vysvětlením důvodů, které podle jeho názoru ponechání těchto předpisů ospravedlňují. |
| --- | --- |

(22)

V souladu s požadavkem čl. 95 odst. 4 vykládaného ve smyslu článků 2 a 168 aktu o přistoupení oznámilo Finsko Komisi přesné znění vnitrostátních předpisů přijatých před přistoupením k Evropské unii, které si Finsko hodlá ponechat, a svoji žádost doplnilo vysvětlením důvodů, které podle jeho názoru ponechání těchto předpisů ospravedlňují.

| (23) | Důvody sdělené finskými orgány jsou totožné s důvody, které již byly předloženy v minulosti a které Komisi vedly k udělení odchylky do 31. prosince 2005 prostřednictvím rozhodnutí 2002/398/ES. Toto období bylo uděleno na základě předpokladu, že do konce roku 2005 budou zavedeny harmonizované právní předpisy. Ačkoli práce v tomto směru probíhají, právní předpisy nebudou přijaty na úrovni Společenství před koncem roku. |
| --- | --- |

(23)

Důvody sdělené finskými orgány jsou totožné s důvody, které již byly předloženy v minulosti a které Komisi vedly k udělení odchylky do 31. prosince 2005 prostřednictvím rozhodnutí 2002/398/ES. Toto období bylo uděleno na základě předpokladu, že do konce roku 2005 budou zavedeny harmonizované právní předpisy. Ačkoli práce v tomto směru probíhají, právní předpisy nebudou přijaty na úrovni Společenství před koncem roku.

| (24) | Oznámení předložené Finskem dne 7. června 2005 s cílem získat schválení k ponechání vnitrostátních předpisů odchylujících se od ustanovení nařízení (ES) č. 2003/2003 je tedy třeba považovat za přípustné podle čl. 95 odst. 4 vykládaného ve smyslu článků 2 a 168 aktu o přistoupení. |
| --- | --- |

(24)

Oznámení předložené Finskem dne 7. června 2005 s cílem získat schválení k ponechání vnitrostátních předpisů odchylujících se od ustanovení nařízení (ES) č. 2003/2003 je tedy třeba považovat za přípustné podle čl. 95 odst. 4 vykládaného ve smyslu článků 2 a 168 aktu o přistoupení.

2.   Posouzení opodstatněnosti

| (25) | Podle článku 95 Smlouvy musí Komise zajistit, aby byly splněny všechny podmínky umožňující členskému státu využívat odchylku, kterou uvedený článek upravuje. |
| --- | --- |

(25)

Podle článku 95 Smlouvy musí Komise zajistit, aby byly splněny všechny podmínky umožňující členskému státu využívat odchylku, kterou uvedený článek upravuje.

| (26) | Komise musí zejména posoudit, zda předpisy oznámené členským státem jsou oprávněné ze závažných důvodů uvedených v článku 30 Smlouvy nebo se týkají ochrany životního nebo pracovního prostředí. |
| --- | --- |

(26)

Komise musí zejména posoudit, zda předpisy oznámené členským státem jsou oprávněné ze závažných důvodů uvedených v článku 30 Smlouvy nebo se týkají ochrany životního nebo pracovního prostředí.

| (27) | Jestliže Komise považuje vnitrostátní předpisy za oprávněné, musí kromě toho podle čl. 95 odst. 6 Smlouvy ověřit, zda tyto vnitrostátní předpisy neslouží jako prostředek svévolné diskriminace nebo zastřeného omezování obchodu mezi členskými státy a nenarušují fungování vnitřního trhu. |
| --- | --- |

(27)

Jestliže Komise považuje vnitrostátní předpisy za oprávněné, musí kromě toho podle čl. 95 odst. 6 Smlouvy ověřit, zda tyto vnitrostátní předpisy neslouží jako prostředek svévolné diskriminace nebo zastřeného omezování obchodu mezi členskými státy a nenarušují fungování vnitřního trhu.

| (28) | Finsko odůvodnilo svoji žádost potřebou chránit lidské zdraví a životní prostředí. Má se za to, že kadmium v hnojivech představuje hrozbu pro životní prostředí a lidské zdraví. Na podporu své žádosti Finsko poukazuje na závěry finské studie zveřejněné v dubnu 2000 (8), jejímž obsahem je posouzení rizik, která představují hnojiva obsahující kadmium. |
| --- | --- |

(28)

Finsko odůvodnilo svoji žádost potřebou chránit lidské zdraví a životní prostředí. Má se za to, že kadmium v hnojivech představuje hrozbu pro životní prostředí a lidské zdraví. Na podporu své žádosti Finsko poukazuje na závěry finské studie zveřejněné v dubnu 2000 (8), jejímž obsahem je posouzení rizik, která představují hnojiva obsahující kadmium.

2.1.   Opodstatnění na základě závažných důvodů

| (29) | Pokud jde o obecné informace o kadmiu, z dosud dostupných vědeckých údajů je možné učinit závěr, že elementární kadmium a oxid kademnatý lze obecně považovat za vážné riziko pro zdraví. Zejména oxid kademnatý byl označen za karcinogen, mutagen nebo látku toxickou pro reprodukci, kategorie 2. Panuje také všeobecná shoda v tom, že kadmium v hnojivech je jednoznačně nejdůležitějším zdrojem, z něhož se kadmium dostává do půdy a do potravního řetězce. |
| --- | --- |

(29)

Pokud jde o obecné informace o kadmiu, z dosud dostupných vědeckých údajů je možné učinit závěr, že elementární kadmium a oxid kademnatý lze obecně považovat za vážné riziko pro zdraví. Zejména oxid kademnatý byl označen za karcinogen, mutagen nebo látku toxickou pro reprodukci, kategorie 2. Panuje také všeobecná shoda v tom, že kadmium v hnojivech je jednoznačně nejdůležitějším zdrojem, z něhož se kadmium dostává do půdy a do potravního řetězce.

| (30) | Co se týče kadmia v hnojivech, lze nejdůležitější informace vyplývající z posouzení rizik provedeného Finskem shrnout takto:






  — | pokud jde o vodu, ve finské zprávě o posouzení rizik se konstatuje, že „z hodnocení rizika vyplynulo, že u všech posuzovaných scénářů, jak v současnosti, tak v budoucnosti, existuje riziko pro vodní organismy. V praxi to znamená, že nelze stanovit žádné bezpečnostní rozpětí a že jakékoli zvýšení koncentrací v přirozeném pozadí může znamenat riziko pro vodní prostředí“, |
| --- | --- | --- |

(30)

Co se týče kadmia v hnojivech, lze nejdůležitější informace vyplývající z posouzení rizik provedeného Finskem shrnout takto:

—

pokud jde o vodu, ve finské zprávě o posouzení rizik se konstatuje, že „z hodnocení rizika vyplynulo, že u všech posuzovaných scénářů, jak v současnosti, tak v budoucnosti, existuje riziko pro vodní organismy. V praxi to znamená, že nelze stanovit žádné bezpečnostní rozpětí a že jakékoli zvýšení koncentrací v přirozeném pozadí může znamenat riziko pro vodní prostředí“,

| — | pokud jde o půdu, uvádí se ve finském posouzení rizik, že „podle dostupných údajů představují současné koncentrace kadmia v zemědělských půdách ve Finsku riziko pro půdní prostředí. K tomuto závěru se dospěje jak při použití středních koncentrací extrahovatelného kadmia (9), tak při použití hodnot 90. percentilu koncentrací v pěti oblastech Finska s obdělávanou půdou v roce 1987. Pouze v nejsevernější oblasti je poměr PEC/PNEC (10) při použití střední koncentrace nižší než 1. Rizikový poměr pro různé oblasti s obdělávanou půdou se pohybuje od 1,2 do 2,8“, |
| --- | --- |

—

pokud jde o půdu, uvádí se ve finském posouzení rizik, že „podle dostupných údajů představují současné koncentrace kadmia v zemědělských půdách ve Finsku riziko pro půdní prostředí. K tomuto závěru se dospěje jak při použití středních koncentrací extrahovatelného kadmia (9), tak při použití hodnot 90. percentilu koncentrací v pěti oblastech Finska s obdělávanou půdou v roce 1987. Pouze v nejsevernější oblasti je poměr PEC/PNEC (10) při použití střední koncentrace nižší než 1. Rizikový poměr pro různé oblasti s obdělávanou půdou se pohybuje od 1,2 do 2,8“,

| — | pokud jde o lidské zdraví, ve finské zprávě o posouzení rizik se konstatuje, že „v případě Finska neexistuje žádné bezpečnostní rozpětí pro rizikové skupiny (nejhorší případy) mezi odhadnutým obsahem v moči a kritickým obsahem se škodlivými zdravotními účinky způsobenými kadmiem“. Ve finské zprávě o posouzení rizik se rovněž uvádí, že „pokud by byla ve Finsku použita fosforečná hnojiva s průměrným obsahem kadmia ve Společenství, vzrostl by podle modelových výpočtů dietární příjem za sto let o více než 40 %“. |
| --- | --- |

—

pokud jde o lidské zdraví, ve finské zprávě o posouzení rizik se konstatuje, že „v případě Finska neexistuje žádné bezpečnostní rozpětí pro rizikové skupiny (nejhorší případy) mezi odhadnutým obsahem v moči a kritickým obsahem se škodlivými zdravotními účinky způsobenými kadmiem“. Ve finské zprávě o posouzení rizik se rovněž uvádí, že „pokud by byla ve Finsku použita fosforečná hnojiva s průměrným obsahem kadmia ve Společenství, vzrostl by podle modelových výpočtů dietární příjem za sto let o více než 40 %“.

| (31) | Je zřejmé, že tyto závěry se vztahují na specifickou situaci finských půd a rovněž na klimatické podmínky, které ve Finsku převládají. |
| --- | --- |

(31)

Je zřejmé, že tyto závěry se vztahují na specifickou situaci finských půd a rovněž na klimatické podmínky, které ve Finsku převládají.

| (32) | Závěrem lze říci, že z posouzení rizik provedeného Finskem vyplývá, že současné koncentrace kadmia v zemědělských půdách ve Finsku představují riziko pro půdní organismy a že vyluhování kadmia ze zemědělských půd ohrožuje vodní prostředí. Podle Finska z posouzení rizik rovněž vyplývá, že v důsledku současné celkové expozice finské populace kadmiu existuje riziko nepříznivých účinků na zdraví. Zatímco průměrný příjem kadmia ze samotných potravin nepředstavuje ve Finsku riziko, některé skupiny populace jsou ohroženy v důsledku vysokého dietárního příjmu, zvýšeného vstřebávání a/nebo kouření. |
| --- | --- |

(32)

Závěrem lze říci, že z posouzení rizik provedeného Finskem vyplývá, že současné koncentrace kadmia v zemědělských půdách ve Finsku představují riziko pro půdní organismy a že vyluhování kadmia ze zemědělských půd ohrožuje vodní prostředí. Podle Finska z posouzení rizik rovněž vyplývá, že v důsledku současné celkové expozice finské populace kadmiu existuje riziko nepříznivých účinků na zdraví. Zatímco průměrný příjem kadmia ze samotných potravin nepředstavuje ve Finsku riziko, některé skupiny populace jsou ohroženy v důsledku vysokého dietárního příjmu, zvýšeného vstřebávání a/nebo kouření.

| (33) | Posouzení rizik předložené finskými orgány bylo provedeno v souladu s postupy a metodikami stanovenými na úrovni Společenství, u nichž se má za to, že zajišťují vysoký stupeň spolehlivosti získaných údajů. |
| --- | --- |

(33)

Posouzení rizik předložené finskými orgány bylo provedeno v souladu s postupy a metodikami stanovenými na úrovni Společenství, u nichž se má za to, že zajišťují vysoký stupeň spolehlivosti získaných údajů.

| (34) | Komise zkoumala informace obsažené v uvedeném posouzení rizik již v souvislosti s rozhodnutím 2002/398/ES, kterým bylo Finsku povoleno ponechat si vlastní vnitrostátní předpisy do 31. prosince 2005. |
| --- | --- |

(34)

Komise zkoumala informace obsažené v uvedeném posouzení rizik již v souvislosti s rozhodnutím 2002/398/ES, kterým bylo Finsku povoleno ponechat si vlastní vnitrostátní předpisy do 31. prosince 2005.

| (35) | V roce 2005 neposkytlo Finsko žádné další vědecké a technické údaje. Proces kumulace je pomalý a v tříletém období se nijak výrazně nemění. Proto lze vycházet z toho, že situace je podobná jako v roce 2002. |
| --- | --- |

(35)

V roce 2005 neposkytlo Finsko žádné další vědecké a technické údaje. Proces kumulace je pomalý a v tříletém období se nijak výrazně nemění. Proto lze vycházet z toho, že situace je podobná jako v roce 2002.

| (36) | Platnost údajů, které Finsko poskytlo, je potvrzena následujícím vědeckým základem, který byl použit jako východisko při přípravě návrhu Komise týkajícího se kadmia v hnojivech:






  — | stanovisko vydané dne 24. září 2002 vědeckým výborem SCTEE (11) (nyní přejmenován na SCHER (12)), které se týká kumulace kadmia v zemědělských půdách v důsledku používání hnojiv. Toto stanovisko vycházelo ze zpráv o posouzení rizik pocházejících z devíti členských států, které se zabývají pouze kumulací, a nikoli možnými riziky pro zdraví a životní prostředí; SCTEE dospěl k závěru, že obsah kadmia v hnojivech skutečně musí být omezen, aby nedocházelo ke kumulaci kadmia v půdě, |
| --- | --- | --- |

(36)

Platnost údajů, které Finsko poskytlo, je potvrzena následujícím vědeckým základem, který byl použit jako východisko při přípravě návrhu Komise týkajícího se kadmia v hnojivech:

—

stanovisko vydané dne 24. září 2002 vědeckým výborem SCTEE (11) (nyní přejmenován na SCHER (12)), které se týká kumulace kadmia v zemědělských půdách v důsledku používání hnojiv. Toto stanovisko vycházelo ze zpráv o posouzení rizik pocházejících z devíti členských států, které se zabývají pouze kumulací, a nikoli možnými riziky pro zdraví a životní prostředí; SCTEE dospěl k závěru, že obsah kadmia v hnojivech skutečně musí být omezen, aby nedocházelo ke kumulaci kadmia v půdě,

| — | konečná předloha všeobecného posouzení rizika z kadmia a oxidu kademnatého ze září 2004, která byla vypracována v souladu s nařízením Rady (EHS) č. 793/93 (13) a která zohledňuje všechny zdroje kadmia. V uvedené předloze je podpořeno stanovisko SCTEE týkající se kumulace v půdě. Přestože se v ní konstatuje, že kadmium z hnojiv nemusí být samo o sobě dostatečné k tomu, aby způsobilo závažné a bezprostřední riziko pro lidské zdraví nebo životní prostředí, je potřebná opatrnost, neboť riziko pro lidské zdraví nelze v důsledku vysoké proměnlivosti koncentrací kadmia v potravinách, stravovacích zvyklostí a nutričního stavu vyloučit pro všechny místní a regionální situace. |
| --- | --- |

—

konečná předloha všeobecného posouzení rizika z kadmia a oxidu kademnatého ze září 2004, která byla vypracována v souladu s nařízením Rady (EHS) č. 793/93 (13) a která zohledňuje všechny zdroje kadmia. V uvedené předloze je podpořeno stanovisko SCTEE týkající se kumulace v půdě. Přestože se v ní konstatuje, že kadmium z hnojiv nemusí být samo o sobě dostatečné k tomu, aby způsobilo závažné a bezprostřední riziko pro lidské zdraví nebo životní prostředí, je potřebná opatrnost, neboť riziko pro lidské zdraví nelze v důsledku vysoké proměnlivosti koncentrací kadmia v potravinách, stravovacích zvyklostí a nutričního stavu vyloučit pro všechny místní a regionální situace.

Dokud nebude dokončeno všeobecné posouzení rizika kadmia a oxidu kademnatého, jakož i případné návazné práce v oblasti opatření ke snižování rizik, návrh Komise týkající se kadmia v hnojivech se odkládá.

| (37) | Na základě žádosti Finska Komise opětovně prozkoumala vědeckou dokumentaci, a dospěla proto k názoru, že finské orgány prokázaly, že hnojiva obsahující kadmium představují rizika pro životní prostředí a lidské zdraví, a že vnitrostátní předpisy oznámené finskými orgány, jejichž cílem je minimalizovat expozici životního prostředí ve Finsku hnojivům obsahujícím kadmium, jsou oprávněné. |
| --- | --- |

(37)

Na základě žádosti Finska Komise opětovně prozkoumala vědeckou dokumentaci, a dospěla proto k názoru, že finské orgány prokázaly, že hnojiva obsahující kadmium představují rizika pro životní prostředí a lidské zdraví, a že vnitrostátní předpisy oznámené finskými orgány, jejichž cílem je minimalizovat expozici životního prostředí ve Finsku hnojivům obsahujícím kadmium, jsou oprávněné.

2.2.   Vyloučení svévolné diskriminace

| (38) | Podle čl. 95 odst. 6 musí Komise prověřit, zda zamýšlená opatření neslouží jako prostředek svévolné diskriminace. Podle rozhodnutí Soudního dvora vyloučení svévolné diskriminace znamená, že vnitrostátní omezení obchodu nemohou být použita takovým způsobem, aby vedla k diskriminaci zboží pocházejícího z jiných členských států. |
| --- | --- |

(38)

Podle čl. 95 odst. 6 musí Komise prověřit, zda zamýšlená opatření neslouží jako prostředek svévolné diskriminace. Podle rozhodnutí Soudního dvora vyloučení svévolné diskriminace znamená, že vnitrostátní omezení obchodu nemohou být použita takovým způsobem, aby vedla k diskriminaci zboží pocházejícího z jiných členských států.

| (39) | Zamýšlené vnitrostátní předpisy jsou všeobecné a platí stejnou měrou pro domácí i dovážená fosforečná hnojiva s označením ES. Z toho vyplývá, že neexistuje žádný důkaz, že by mohly být použity jako prostředek svévolné diskriminace hospodářských subjektů ve Společenství. |
| --- | --- |

(39)

Zamýšlené vnitrostátní předpisy jsou všeobecné a platí stejnou měrou pro domácí i dovážená fosforečná hnojiva s označením ES. Z toho vyplývá, že neexistuje žádný důkaz, že by mohly být použity jako prostředek svévolné diskriminace hospodářských subjektů ve Společenství.

2.3.   Vyloučení zastřeného omezování obchodu

| (40) | Více omezující vnitrostátní opatření upravující složení hnojiv s označením ES, která se odchylují od ustanovení příslušné směrnice Společenství, jsou obvykle překážkou obchodu. Výrobky, které mohou být legálně uváděny na trh v ostatních státech Společenství, nemohou být uváděny na trh dotyčného členského státu. Účelem principu zakotveného v čl. 95 odst. 6 je zabránit tomu, aby vnitrostátní předpisy, které jsou založeny na kritériích podle odstavců 4 a 5, byly používány bez opodstatnění a ve skutečnosti představovaly ekonomická opatření bránící dovozu výrobků z jiných členských států s cílem nepřímo chránit domácí produkci. |
| --- | --- |

(40)

Více omezující vnitrostátní opatření upravující složení hnojiv s označením ES, která se odchylují od ustanovení příslušné směrnice Společenství, jsou obvykle překážkou obchodu. Výrobky, které mohou být legálně uváděny na trh v ostatních státech Společenství, nemohou být uváděny na trh dotyčného členského státu. Účelem principu zakotveného v čl. 95 odst. 6 je zabránit tomu, aby vnitrostátní předpisy, které jsou založeny na kritériích podle odstavců 4 a 5, byly používány bez opodstatnění a ve skutečnosti představovaly ekonomická opatření bránící dovozu výrobků z jiných členských států s cílem nepřímo chránit domácí produkci.

| (41) | Jak již bylo uvedeno, z hlediska ochrany životního prostředí a lidského zdraví existují obavy z používání hnojiv s obsahem kadmia na půdách. Z toho tedy vyplývá, že cílem ponechání vnitrostátních předpisů je ochrana životního prostředí a lidského zdraví, a nikoli vytváření zastřených překážek obchodu. |
| --- | --- |

(41)

Jak již bylo uvedeno, z hlediska ochrany životního prostředí a lidského zdraví existují obavy z používání hnojiv s obsahem kadmia na půdách. Z toho tedy vyplývá, že cílem ponechání vnitrostátních předpisů je ochrana životního prostředí a lidského zdraví, a nikoli vytváření zastřených překážek obchodu.

2.4.   Vyloučení narušování fungování vnitřního trhu

| (42) | Tuto podmínku nelze vykládat tak, že zakazuje schválení jakýchkoli vnitrostátních opatření, která by mohla mít vliv na vytváření vnitřního trhu. Ve skutečnosti je každé vnitrostátní opatření, které se odchyluje od harmonizačního opatření určeného k vytváření a fungování vnitřního trhu, v podstatě opatřením, které může vnitřní trh ovlivnit. Komise chce zachovat užitečný postup pro stanovení odchylek podle článku 95 Smlouvy o ES, a je tedy toho názoru, že v souvislosti s čl. 95 odst. 6 je třeba narušováním fungování vnitřního trhu rozumět působení, které je neúměrné sledovanému cíli. |
| --- | --- |

(42)

Tuto podmínku nelze vykládat tak, že zakazuje schválení jakýchkoli vnitrostátních opatření, která by mohla mít vliv na vytváření vnitřního trhu. Ve skutečnosti je každé vnitrostátní opatření, které se odchyluje od harmonizačního opatření určeného k vytváření a fungování vnitřního trhu, v podstatě opatřením, které může vnitřní trh ovlivnit. Komise chce zachovat užitečný postup pro stanovení odchylek podle článku 95 Smlouvy o ES, a je tedy toho názoru, že v souvislosti s čl. 95 odst. 6 je třeba narušováním fungování vnitřního trhu rozumět působení, které je neúměrné sledovanému cíli.

| (43) | S ohledem na rizika pro životní prostředí a lidské zdraví, která vyplývají z používání hnojiv s obsahem kadmia na půdách ve Finsku, a s přihlédnutím k tomu, že:






  — | jak bylo uvedeno výše, aktem o přistoupení a směrnicí 98/97/ES bylo Finsku povoleno nadále používat vlastní vnitrostátní předpisy týkající se obsahu kadmia v hnojivech, přičemž se očekávalo dokončení přezkoumání směrnice 76/116/EHS z hlediska obsahu kadmia v hnojivech, a |
| --- | --- | --- |

(43)

S ohledem na rizika pro životní prostředí a lidské zdraví, která vyplývají z používání hnojiv s obsahem kadmia na půdách ve Finsku, a s přihlédnutím k tomu, že:

—

jak bylo uvedeno výše, aktem o přistoupení a směrnicí 98/97/ES bylo Finsku povoleno nadále používat vlastní vnitrostátní předpisy týkající se obsahu kadmia v hnojivech, přičemž se očekávalo dokončení přezkoumání směrnice 76/116/EHS z hlediska obsahu kadmia v hnojivech, a

| — | na základě posouzení rizik poskytnutého finskými orgány bylo rozhodnutím 2002/398/ES Finsku povoleno ponechat si do 31. prosince 2005 vlastní vnitrostátní předpisy a |
| --- | --- |

—

na základě posouzení rizik poskytnutého finskými orgány bylo rozhodnutím 2002/398/ES Finsku povoleno ponechat si do 31. prosince 2005 vlastní vnitrostátní předpisy a

| — | práce probíhající v rámci Komise v oblasti sbližování limitních hodnot Společenství pro obsah kadmia v hnojivech nenaznačují, že by méně omezující opatření zajistilo dostatečnou ochranu zdraví a životního prostředí ve Finsku. Z posouzení rizik vyplývá, že specifické půdní a klimatické podmínky ve Finsku vyžadují vnitrostátní předpis na ochranu životního prostředí, jelikož některé oblasti jsou zejména v důsledku kyselého pH jejich půd více citlivé na vnášení kadmia. V kyselém prostředí rozpustnost kadmia stoupá, a to může být proto snáze přijímáno plodinami. |
| --- | --- |

—

práce probíhající v rámci Komise v oblasti sbližování limitních hodnot Společenství pro obsah kadmia v hnojivech nenaznačují, že by méně omezující opatření zajistilo dostatečnou ochranu zdraví a životního prostředí ve Finsku. Z posouzení rizik vyplývá, že specifické půdní a klimatické podmínky ve Finsku vyžadují vnitrostátní předpis na ochranu životního prostředí, jelikož některé oblasti jsou zejména v důsledku kyselého pH jejich půd více citlivé na vnášení kadmia. V kyselém prostředí rozpustnost kadmia stoupá, a to může být proto snáze přijímáno plodinami.

Komise je toho názoru, že v tomto stadiu přezkoumání nic nenasvědčuje tomu, že by uvedené vnitrostátní předpisy byly narušením fungování vnitřního trhu, které je neúměrné sledovaným cílům.

2.5.   Časové omezení

| (44) | Období, na něž se odchylka uděluje, by mělo být dostatečné k tomu, aby Komise mohla navrhnout právní předpis týkající se kadmia v hnojivech na úrovni Společenství a aby Rada a Evropský parlament mohly tento předpis přijmout. Aby se neprojevily důsledky možných zpoždění během interinstitucionálního projednávání, mělo by toto rozhodnutí platit až do doby, kdy bude harmonizované opatření použitelné na úrovni EU. |
| --- | --- |

(44)

Období, na něž se odchylka uděluje, by mělo být dostatečné k tomu, aby Komise mohla navrhnout právní předpis týkající se kadmia v hnojivech na úrovni Společenství a aby Rada a Evropský parlament mohly tento předpis přijmout. Aby se neprojevily důsledky možných zpoždění během interinstitucionálního projednávání, mělo by toto rozhodnutí platit až do doby, kdy bude harmonizované opatření použitelné na úrovni EU.

IV.   ZÁVĚR

| (45) | Na základě výše uvedených skutečností lze učinit závěr, že žádost Finské republiky o ponechání si vnitrostátních předpisů, které jsou více omezující než ustanovení směrnice 76/116/EHS, pokud jde o obsah kadmia v hnojivech, předložená dne 7. června 2005, je přípustná. |
| --- | --- |

(45)

Na základě výše uvedených skutečností lze učinit závěr, že žádost Finské republiky o ponechání si vnitrostátních předpisů, které jsou více omezující než ustanovení směrnice 76/116/EHS, pokud jde o obsah kadmia v hnojivech, předložená dne 7. června 2005, je přípustná.

| (46) | Komise navíc shledává, že uvedené vnitrostátní předpisy:






  — | vyhovují potřebám ochrany lidského zdraví a životního prostředí, |
| --- | --- | --- |

(46)

Komise navíc shledává, že uvedené vnitrostátní předpisy:

—

vyhovují potřebám ochrany lidského zdraví a životního prostředí,

| — | jsou úměrné sledovaným cílům, |
| --- | --- |

—

jsou úměrné sledovaným cílům,

| — | neslouží jako prostředek svévolné diskriminace a |
| --- | --- |

—

neslouží jako prostředek svévolné diskriminace a

| — | nejsou zastřeným omezováním obchodu mezi členskými státy. |
| --- | --- |

—

nejsou zastřeným omezováním obchodu mezi členskými státy.

Z tohoto důvodu dospěla Komise k názoru, že mohou být schváleny,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Odchylně od nařízení (ES) č. 2003/2003 se schvalují finské předpisy, jimiž se zakazuje uvádět na trh Finska fosforečná minerální hnojiva s obsahem kadmia vyšším než 50 mg na kg fosforu.

Odchylka je použitelná do doby, než budou na úrovni Společenství použitelná harmonizovaná opatření týkající se kadmia v hnojivech.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Finské republice.

V Bruselu dne 3. ledna 2006.

Za Komisi

Günter VERHEUGEN

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. L 24, 30.1.1976, s. 21. Směrnice naposledy pozměněná aktem o přistoupení z roku 2003.

1

(2)  Úř. věst. L 138, 28.5.2002, s. 15.

2

(3)  Úř. věst. L 304, 21.11.2003, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 2076/2004 (Úř. věst. L 359, 4.12.2004, s. 25).

3

(4)  Úř. věst. C 241, 29.8.1994, s. 37 a s. 308.

4

(5)  Úř. věst. L 18, 23.1.1999, s. 60.

5

(6)  Sbírka zákonů Finska, č. 45/1994 ze dne 26. ledna 1994, s. 117.

6

(7)  Úř. věst. C 197, 12.8.2005, s. 4.

7

(8)  Ministerstvo zemědělství a lesnictví Finska, Cadmium in fertilizers, risks to human health and the environment, duben 2000.

8

Cadmium in fertilizers, risks to human health and the environment

(9)  Koncentrace kadmia, které je rostlinám přístupné.

9

(10)  PEC = predicted environmental concentration (předpokládaná koncentrace v životním prostředí), PNEC = predicted no effect concentration (předpokládaná koncentrace bez účinku). Poměr PEC/PNEC větší než jedna znamená, že dojde k nepříznivým účinkům.

10

predicted environmental concentration

predicted no effect concentration

(11)  Vědecký výbor pro toxicitu, ekotoxicitu a životní prostředí (Scientific Committee on Toxicity, Ecotoxicity and the Environment).

11

(12)  Vědecký výbor pro zdravotní a environmentální rizika (Scientific Committee on Health and Environmental Risks).

12

(13)  Úř. věst. L 84, 5.4.1993, s. 1. Nařízení ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).

13

---

| 17.5.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 129/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 129/31

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 3. ledna 2006

o vnitrostátních předpisech oznámených Rakouskou republikou podle čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES týkajících se maximálního přípustného obsahu kadmia v hnojivech

(oznámeno pod číslem K(2005) 5549)

(Pouze německé znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2006/349/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 95 odst. 6 této smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   SKUTEČNOSTI

1.   Právní předpisy Společenství

| (1) | Ve směrnici Rady 76/116/EHS ze dne 18. prosince 1975 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se hnojiv (1) se stanovily požadavky, které musí hnojiva splňovat, aby mohla být uváděna na trh s označením „hnojivo ES“. |
| --- | --- |

(1)

Ve směrnici Rady 76/116/EHS ze dne 18. prosince 1975 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se hnojiv (1) se stanovily požadavky, které musí hnojiva splňovat, aby mohla být uváděna na trh s označením „hnojivo ES“.

| (2) | V příloze I směrnice 76/116/EHS byla stanovena označení typu a příslušné požadavky, např. pokud jde o složení, které musí splňovat každé hnojivo s označením ES. Hnojiva s označením ES zařazená do tohoto seznamu jsou roztříděna do kategorií podle obsahu hlavních živin, tj. dusíku, fosforu a draslíku. |
| --- | --- |

(2)

V příloze I směrnice 76/116/EHS byla stanovena označení typu a příslušné požadavky, např. pokud jde o složení, které musí splňovat každé hnojivo s označením ES. Hnojiva s označením ES zařazená do tohoto seznamu jsou roztříděna do kategorií podle obsahu hlavních živin, tj. dusíku, fosforu a draslíku.

| (3) | Podle článku 7 směrnice 76/116/EHS nesměly členské státy zakázat, omezovat nebo bránit uvádění na trh hnojiv označených jako „hnojivo ES“, která splňují požadavky této směrnice, z důvodu jejich složení, označení nebo balení. |
| --- | --- |

(3)

Podle článku 7 směrnice 76/116/EHS nesměly členské státy zakázat, omezovat nebo bránit uvádění na trh hnojiv označených jako „hnojivo ES“, která splňují požadavky této směrnice, z důvodu jejich složení, označení nebo balení.

| (4) | Rozhodnutím Komise 2002/366/ES ze dne 15. května 2002 o vnitrostátních ustanoveních oznámených Rakouskou republikou podle čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES týkajících se maximálního přípustného obsahu kadmia v hnojivech (2) byla udělena odchylka od směrnice 76/116/EHS a byly schváleny rakouské předpisy, jimiž se zakazuje uvádět na trh Rakouska fosforečná minerální hnojiva (obsahující 5 % P2O5 nebo více) s obsahem kadmia vyšším než 75 mg na kg P2O5. Tato odchylka byla použitelná do 31. prosince 2005. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutím Komise 2002/366/ES ze dne 15. května 2002 o vnitrostátních ustanoveních oznámených Rakouskou republikou podle čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES týkajících se maximálního přípustného obsahu kadmia v hnojivech (2) byla udělena odchylka od směrnice 76/116/EHS a byly schváleny rakouské předpisy, jimiž se zakazuje uvádět na trh Rakouska fosforečná minerální hnojiva (obsahující 5 % P2O5 nebo více) s obsahem kadmia vyšším než 75 mg na kg P2O5. Tato odchylka byla použitelná do 31. prosince 2005.

| (5) | Směrnice 76/116/EHS ve znění pozdějších předpisů byla nahrazena nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 ze dne 13. října 2003 o hnojivech (3). |
| --- | --- |

(5)

Směrnice 76/116/EHS ve znění pozdějších předpisů byla nahrazena nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 ze dne 13. října 2003 o hnojivech (3).

| (6) | V čl. 35 odst. 2 nařízení (ES) č. 2003/2003 se stanoví, že odchylky od článku 7 směrnice 76/116/EHS udělené Komisí podle čl. 95 odst. 6 Smlouvy se považují za odchylky od článku 5 uvedeného nařízení a jsou nadále platné bez ohledu na vstup uvedeného nařízení v platnost. |
| --- | --- |

(6)

V čl. 35 odst. 2 nařízení (ES) č. 2003/2003 se stanoví, že odchylky od článku 7 směrnice 76/116/EHS udělené Komisí podle čl. 95 odst. 6 Smlouvy se považují za odchylky od článku 5 uvedeného nařízení a jsou nadále platné bez ohledu na vstup uvedeného nařízení v platnost.

| (7) | V 15. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 2003/2003 se uvádí, že se Komise bude zabývat otázkou nezáměrného obsahu kadmia v minerálních hnojivech a podle potřeby vypracuje návrh nařízení, který předloží Evropskému parlamentu a Radě. |
| --- | --- |

(7)

V 15. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 2003/2003 se uvádí, že se Komise bude zabývat otázkou nezáměrného obsahu kadmia v minerálních hnojivech a podle potřeby vypracuje návrh nařízení, který předloží Evropskému parlamentu a Radě.

| (8) | Na přípravě návrhu Komise týkajícího se kadmia v hnojivech se pracuje. |
| --- | --- |

(8)

Na přípravě návrhu Komise týkajícího se kadmia v hnojivech se pracuje.

2.   Přistoupení Rakouska

| (9) | Rakousko přistoupilo k Evropské unii dne 1. ledna 1995. V aktu o přistoupení (4) jsou stanovena přechodná opatření týkající se použití kadmia a jeho uvádění na trh v tomto státě. V čl. 69 odst. 1 se stanoví, že po dobu čtyř let ode dne přistoupení se ustanovení uvedená v příloze VIII uvedeného aktu nevztahují v souladu s uvedenou přílohou a s výhradou podmínek v ní stanovených na Rakousko. Článek 69 a bod 4 přílohy VIII aktu o přistoupení stanoví, že článek 7 směrnice 76/116/EHS, pokud jde o obsah kadmia v hnojivech, se před 1. lednem 1999 nevztahuje na Rakousko a že ustanovení směrnice 76/116/EHS budou do 31. prosince 1998 přezkoumána v souladu s postupy Společenství. |
| --- | --- |

(9)

Rakousko přistoupilo k Evropské unii dne 1. ledna 1995. V aktu o přistoupení (4) jsou stanovena přechodná opatření týkající se použití kadmia a jeho uvádění na trh v tomto státě. V čl. 69 odst. 1 se stanoví, že po dobu čtyř let ode dne přistoupení se ustanovení uvedená v příloze VIII uvedeného aktu nevztahují v souladu s uvedenou přílohou a s výhradou podmínek v ní stanovených na Rakousko. Článek 69 a bod 4 přílohy VIII aktu o přistoupení stanoví, že článek 7 směrnice 76/116/EHS, pokud jde o obsah kadmia v hnojivech, se před 1. lednem 1999 nevztahuje na Rakousko a že ustanovení směrnice 76/116/EHS budou do 31. prosince 1998 přezkoumána v souladu s postupy Společenství.

| (10) | Článek 2 aktu o přistoupení stanoví, že „ode dne přistoupení se ustanovení původních smluv a aktů přijatých orgány Společenství stávají závaznými pro nové členské státy a uplatňují se v těchto státech za podmínek stanovených v uvedených smlouvách a v tomto aktu“. Článek 168 aktu o přistoupení stanoví, že „nové členské státy uvedou v účinek opatření nezbytná k tomu, aby bylo ode dne přistoupení dosaženo souladu se směrnicemi a rozhodnutími ve smyslu článku 189 (nyní článku 249) Smlouvy o ES (...), není-li v seznamu v příloze XIX nebo v jiných ustanoveních tohoto aktu určena jiná lhůta“. |
| --- | --- |

(10)

Článek 2 aktu o přistoupení stanoví, že „ode dne přistoupení se ustanovení původních smluv a aktů přijatých orgány Společenství stávají závaznými pro nové členské státy a uplatňují se v těchto státech za podmínek stanovených v uvedených smlouvách a v tomto aktu“. Článek 168 aktu o přistoupení stanoví, že „nové členské státy uvedou v účinek opatření nezbytná k tomu, aby bylo ode dne přistoupení dosaženo souladu se směrnicemi a rozhodnutími ve smyslu článku 189 (nyní článku 249) Smlouvy o ES (...), není-li v seznamu v příloze XIX nebo v jiných ustanoveních tohoto aktu určena jiná lhůta“.

| (11) | Směrnicí Evropského parlamentu a Rady 98/97/ES (5) byla změněna směrnice 76/116/EHS, pokud jde o uvádění hnojiv obsahujících kadmium na trh v Rakousku, Finsku a Švédsku. V článku 1 se mimo jiné stanoví, že Rakousko může zakázat, aby byla na jeho území uváděna na trh hnojiva obsahující kadmium v koncentracích vyšších, než které byly ke dni přistoupení stanoveny na vnitrostátní úrovni, a že tato odchylka je použitelná od 1. ledna 1999 do 31. prosince 2001. |
| --- | --- |

(11)

Směrnicí Evropského parlamentu a Rady 98/97/ES (5) byla změněna směrnice 76/116/EHS, pokud jde o uvádění hnojiv obsahujících kadmium na trh v Rakousku, Finsku a Švédsku. V článku 1 se mimo jiné stanoví, že Rakousko může zakázat, aby byla na jeho území uváděna na trh hnojiva obsahující kadmium v koncentracích vyšších, než které byly ke dni přistoupení stanoveny na vnitrostátní úrovni, a že tato odchylka je použitelná od 1. ledna 1999 do 31. prosince 2001.

| (12) | Dne 16. listopadu 2001 Rakouská republika oznámila stávající vnitrostátní právní předpisy, jež se odchylují od ustanovení směrnice 76/116/EHS o sbližování právních předpisů členských států týkajících se hnojiv. Po důkladném zvážení bylo rozhodnutím 2002/366/ES povoleno prodloužení odchylky od směrnice 76/116/EHS až do 31. prosince 2005. |
| --- | --- |

(12)

Dne 16. listopadu 2001 Rakouská republika oznámila stávající vnitrostátní právní předpisy, jež se odchylují od ustanovení směrnice 76/116/EHS o sbližování právních předpisů členských států týkajících se hnojiv. Po důkladném zvážení bylo rozhodnutím 2002/366/ES povoleno prodloužení odchylky od směrnice 76/116/EHS až do 31. prosince 2005.

3.   Vnitrostátní předpisy

| (13) | V rakouském nařízení o hnojivech (6) z roku 2004 se mimo jiné stanoví limitní hodnota pro obsah kadmia v hnojivech, včetně hnojiv s označením ES. Podle čl. 2 odst. 4 ve spojení s přílohou 2 oddílem 2 je v Rakousku zakázáno uvádět na trh fosforečná minerální hnojiva (obsahující 5 % P2O5 nebo více) s obsahem kadmia vyšším než 75 mg na kg P2O5. |
| --- | --- |

(13)

V rakouském nařízení o hnojivech (6) z roku 2004 se mimo jiné stanoví limitní hodnota pro obsah kadmia v hnojivech, včetně hnojiv s označením ES. Podle čl. 2 odst. 4 ve spojení s přílohou 2 oddílem 2 je v Rakousku zakázáno uvádět na trh fosforečná minerální hnojiva (obsahující 5 % P2O5 nebo více) s obsahem kadmia vyšším než 75 mg na kg P2O5.

| (14) | Ustanovení o maximálním přípustném obsahu kadmia v hnojivech jsou v platnosti od roku 1985, kdy byla stanovena limitní hodnota 120 mg na kg P2O5. Současná hodnota 75 mg na kg P2O5 byla zavedena rakouským nařízením o hnojivech z roku 1994 (7), které bylo následně zrušeno nařízením o hnojivech z roku 2004 s cílem přizpůsobit právní předpisy nařízení (ES) č. 2003/2003. Ustanovení týkající se kadmia v hnojivech nebyla změněna. |
| --- | --- |

(14)

Ustanovení o maximálním přípustném obsahu kadmia v hnojivech jsou v platnosti od roku 1985, kdy byla stanovena limitní hodnota 120 mg na kg P2O5. Současná hodnota 75 mg na kg P2O5 byla zavedena rakouským nařízením o hnojivech z roku 1994 (7), které bylo následně zrušeno nařízením o hnojivech z roku 2004 s cílem přizpůsobit právní předpisy nařízení (ES) č. 2003/2003. Ustanovení týkající se kadmia v hnojivech nebyla změněna.

II.   POSTUP

| (15) | Dopisem ze dne 14. června 2005 oznámila Rakouská republika Komisi, že hodlá v souladu s čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES uplatňovat vnitrostátní předpisy týkající se obsahu kadmia v hnojivech i po 1. lednu 2006. Rakouské orgány žádají o prodloužení stávající odchylky stanovené rozhodnutím 2002/366/ES. |
| --- | --- |

(15)

Dopisem ze dne 14. června 2005 oznámila Rakouská republika Komisi, že hodlá v souladu s čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES uplatňovat vnitrostátní předpisy týkající se obsahu kadmia v hnojivech i po 1. lednu 2006. Rakouské orgány žádají o prodloužení stávající odchylky stanovené rozhodnutím 2002/366/ES.

| (16) | Dopisem ze dne 30. června 2005 Komise informovala rakouské orgány, že obdržela oznámení podle čl. 95 odst. 4 a že šestiměsíční lhůta pro její zkoumání podle čl. 95 odst. 6 započala dnem 15. června 2005, tj. dnem následujícím po dni obdržení oznámení. |
| --- | --- |

(16)

Dopisem ze dne 30. června 2005 Komise informovala rakouské orgány, že obdržela oznámení podle čl. 95 odst. 4 a že šestiměsíční lhůta pro její zkoumání podle čl. 95 odst. 6 započala dnem 15. června 2005, tj. dnem následujícím po dni obdržení oznámení.

| (17) | Dopisem ze dne 10. srpna 2005 Komise informovala ostatní členské státy o žádosti, kterou obdržela od Rakouska. Komise rovněž zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie
   (8) oznámení o této žádosti s cílem informovat další zainteresované strany o vnitrostátních předpisech, které si Rakousko hodlá ponechat. |
| --- | --- |

(17)

Dopisem ze dne 10. srpna 2005 Komise informovala ostatní členské státy o žádosti, kterou obdržela od Rakouska. Komise rovněž zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie
   (8) oznámení o této žádosti s cílem informovat další zainteresované strany o vnitrostátních předpisech, které si Rakousko hodlá ponechat.

III.   HODNOCENÍ

1.   Posouzení přípustnosti

| (18) | Ustanovení čl. 95 odst. 4 Smlouvy stanoví, že pokládá-li členský stát poté, co Rada nebo Komise přijaly harmonizační opatření, za nezbytné ponechat si vlastní vnitrostátní předpisy ze závažných důvodů uvedených v článku 30 nebo vnitrostátní předpisy týkající se ochrany životního nebo pracovního prostředí, oznámí je Komisi spolu s důvody pro jejich ponechání. |
| --- | --- |

(18)

Ustanovení čl. 95 odst. 4 Smlouvy stanoví, že pokládá-li členský stát poté, co Rada nebo Komise přijaly harmonizační opatření, za nezbytné ponechat si vlastní vnitrostátní předpisy ze závažných důvodů uvedených v článku 30 nebo vnitrostátní předpisy týkající se ochrany životního nebo pracovního prostředí, oznámí je Komisi spolu s důvody pro jejich ponechání.

| (19) | Cílem oznámení předloženého rakouskými orgány dne 7. června 2005 je získat schválení prodloužení stávající odchylky stanovené rozhodnutím 2002/366/ES na období po 31. prosinci 2005. Uvedené rozhodnutí umožňuje Rakousku ponechat v účinnosti vnitrostátní předpisy, které jsou neslučitelné s ustanoveními týkajícími se složení hnojiv s označením ES, která jsou obsažena v nařízení (ES) č. 2003/2003. |
| --- | --- |

(19)

Cílem oznámení předloženého rakouskými orgány dne 7. června 2005 je získat schválení prodloužení stávající odchylky stanovené rozhodnutím 2002/366/ES na období po 31. prosinci 2005. Uvedené rozhodnutí umožňuje Rakousku ponechat v účinnosti vnitrostátní předpisy, které jsou neslučitelné s ustanoveními týkajícími se složení hnojiv s označením ES, která jsou obsažena v nařízení (ES) č. 2003/2003.

| (20) | Jak je uvedeno výše, členské státy nesmějí podle článku 5 nařízení (ES) č. 2003/2003 omezovat uvádění hnojiv s označením ES na trh z důvodu jejich složení; v ustanoveních o složení se však nestanoví žádná limitní hodnota pro obsah kadmia. To znamená, že podle článku 5 nařízení (ES) č. 2003/2003 mohou být hnojiva s označením ES, která vyhovují požadavkům uvedeného nařízení, uváděna na trh bez ohledu na svůj obsah kadmia. |
| --- | --- |

(20)

Jak je uvedeno výše, členské státy nesmějí podle článku 5 nařízení (ES) č. 2003/2003 omezovat uvádění hnojiv s označením ES na trh z důvodu jejich složení; v ustanoveních o složení se však nestanoví žádná limitní hodnota pro obsah kadmia. To znamená, že podle článku 5 nařízení (ES) č. 2003/2003 mohou být hnojiva s označením ES, která vyhovují požadavkům uvedeného nařízení, uváděna na trh bez ohledu na svůj obsah kadmia.

| (21) | Za těchto okolností je zřejmé, že vnitrostátní předpisy oznámené Rakouskem jsou svým zákazem uvádět na trh fosforečná minerální hnojiva s označením ES s obsahem kadmia vyšším než 75 mg na kg P2O5 více omezující než ustanovení nařízení (ES) č. 2003/2003. |
| --- | --- |

(21)

Za těchto okolností je zřejmé, že vnitrostátní předpisy oznámené Rakouskem jsou svým zákazem uvádět na trh fosforečná minerální hnojiva s označením ES s obsahem kadmia vyšším než 75 mg na kg P2O5 více omezující než ustanovení nařízení (ES) č. 2003/2003.

| (22) | Uvedené vnitrostátní předpisy oznámené rakouskými orgány byly přijaty před přistoupením Rakouska k Evropské unii. Jak bylo uvedeno výše, v aktu o přistoupení se stanoví přechodná opatření umožňující Rakousku nadále používat po dobu čtyř let vlastní vnitrostátní předpisy týkající se obsahu kadmia v hnojivech pro výrobky upravené směrnicí 76/116/EHS. Směrnicí 98/97/ES bylo Rakousku povoleno nadále používat výše uvedené vnitrostátní předpisy do 31. prosince 2001. Rozhodnutím 2002/366/ES byla platnost odchylky prodloužena do prosince 2005. |
| --- | --- |

(22)

Uvedené vnitrostátní předpisy oznámené rakouskými orgány byly přijaty před přistoupením Rakouska k Evropské unii. Jak bylo uvedeno výše, v aktu o přistoupení se stanoví přechodná opatření umožňující Rakousku nadále používat po dobu čtyř let vlastní vnitrostátní předpisy týkající se obsahu kadmia v hnojivech pro výrobky upravené směrnicí 76/116/EHS. Směrnicí 98/97/ES bylo Rakousku povoleno nadále používat výše uvedené vnitrostátní předpisy do 31. prosince 2001. Rozhodnutím 2002/366/ES byla platnost odchylky prodloužena do prosince 2005.

| (23) | V souladu s požadavkem čl. 95 odst. 4 vykládaného ve smyslu článků 2 a 168 aktu o přistoupení oznámilo Rakousko Komisi přesné znění vnitrostátních předpisů přijatých před přistoupením k Evropské unii, které si Rakousko hodlá ponechat, a svoji žádost doplnilo vysvětlením důvodů, které podle jeho názoru ponechání těchto předpisů ospravedlňují. |
| --- | --- |

(23)

V souladu s požadavkem čl. 95 odst. 4 vykládaného ve smyslu článků 2 a 168 aktu o přistoupení oznámilo Rakousko Komisi přesné znění vnitrostátních předpisů přijatých před přistoupením k Evropské unii, které si Rakousko hodlá ponechat, a svoji žádost doplnilo vysvětlením důvodů, které podle jeho názoru ponechání těchto předpisů ospravedlňují.

| (24) | Důvody sdělené rakouskými orgány jsou totožné s důvody, které již byly předloženy v minulosti a které Komisi vedly k udělení odchylky do 31. prosince 2005 prostřednictvím rozhodnutí 2002/366/ES. Toto období bylo uděleno na základě předpokladu, že do konce roku 2005 budou zavedeny harmonizované právní předpisy. Ačkoli práce v tomto směru probíhají, právní předpisy nebudou přijaty na úrovni Společenství před koncem roku. |
| --- | --- |

(24)

Důvody sdělené rakouskými orgány jsou totožné s důvody, které již byly předloženy v minulosti a které Komisi vedly k udělení odchylky do 31. prosince 2005 prostřednictvím rozhodnutí 2002/366/ES. Toto období bylo uděleno na základě předpokladu, že do konce roku 2005 budou zavedeny harmonizované právní předpisy. Ačkoli práce v tomto směru probíhají, právní předpisy nebudou přijaty na úrovni Společenství před koncem roku.

| (25) | Oznámení předložené Rakouskem dne 14. června 2005 s cílem získat schválení k ponechání vnitrostátních předpisů odchylujících se od ustanovení nařízení (ES) č. 2003/2003 je tedy třeba považovat za přípustné podle čl. 95 odst. 4 vykládaného ve smyslu článků 2 a 168 aktu o přistoupení. |
| --- | --- |

(25)

Oznámení předložené Rakouskem dne 14. června 2005 s cílem získat schválení k ponechání vnitrostátních předpisů odchylujících se od ustanovení nařízení (ES) č. 2003/2003 je tedy třeba považovat za přípustné podle čl. 95 odst. 4 vykládaného ve smyslu článků 2 a 168 aktu o přistoupení.

2.   Posouzení opodstatněnosti

| (26) | Podle článku 95 Smlouvy musí Komise zajistit, aby byly splněny všechny podmínky umožňující členskému státu využívat odchylku, kterou uvedený článek upravuje. |
| --- | --- |

(26)

Podle článku 95 Smlouvy musí Komise zajistit, aby byly splněny všechny podmínky umožňující členskému státu využívat odchylku, kterou uvedený článek upravuje.

| (27) | Komise musí zejména posoudit, zda předpisy oznámené členským státem jsou oprávněné ze závažných důvodů uvedených v článku 30 Smlouvy nebo se týkají ochrany životního nebo pracovního prostředí. |
| --- | --- |

(27)

Komise musí zejména posoudit, zda předpisy oznámené členským státem jsou oprávněné ze závažných důvodů uvedených v článku 30 Smlouvy nebo se týkají ochrany životního nebo pracovního prostředí.

| (28) | Jestliže Komise považuje vnitrostátní předpisy za oprávněné, musí kromě toho podle čl. 95 odst. 6 Smlouvy ověřit, zda tyto vnitrostátní předpisy neslouží jako prostředek svévolné diskriminace nebo zastřeného omezování obchodu mezi členskými státy a nenarušují fungování vnitřního trhu. |
| --- | --- |

(28)

Jestliže Komise považuje vnitrostátní předpisy za oprávněné, musí kromě toho podle čl. 95 odst. 6 Smlouvy ověřit, zda tyto vnitrostátní předpisy neslouží jako prostředek svévolné diskriminace nebo zastřeného omezování obchodu mezi členskými státy a nenarušují fungování vnitřního trhu.

| (29) | Rakousko odůvodnilo svoji žádost potřebou chránit lidské zdraví a životní prostředí. Má se za to, že kadmium v hnojivech představuje hrozbu pro životní prostředí a lidské zdraví. Na podporu své žádosti Rakousko poukazuje na závěry rakouské studie zveřejněné v říjnu 2000 (9), jejímž obsahem je posouzení rizik, která představují hnojiva obsahující kadmium. |
| --- | --- |

(29)

Rakousko odůvodnilo svoji žádost potřebou chránit lidské zdraví a životní prostředí. Má se za to, že kadmium v hnojivech představuje hrozbu pro životní prostředí a lidské zdraví. Na podporu své žádosti Rakousko poukazuje na závěry rakouské studie zveřejněné v říjnu 2000 (9), jejímž obsahem je posouzení rizik, která představují hnojiva obsahující kadmium.

2.1.   Opodstatnění na základě závažných důvodů

| (30) | Pokud jde o obecné informace o kadmiu, z dosud dostupných vědeckých údajů je možné učinit závěr, že elementární kadmium a oxid kademnatý lze obecně považovat za vážné riziko pro zdraví. Zejména oxid kademnatý byl označen za karcinogen, mutagen nebo látku toxickou pro reprodukci, kategorie 2. Panuje také všeobecná shoda v tom, že kadmium v hnojivech je jednoznačně nejdůležitějším zdrojem, z něhož se kadmium dostává do půdy a do potravního řetězce. |
| --- | --- |

(30)

Pokud jde o obecné informace o kadmiu, z dosud dostupných vědeckých údajů je možné učinit závěr, že elementární kadmium a oxid kademnatý lze obecně považovat za vážné riziko pro zdraví. Zejména oxid kademnatý byl označen za karcinogen, mutagen nebo látku toxickou pro reprodukci, kategorie 2. Panuje také všeobecná shoda v tom, že kadmium v hnojivech je jednoznačně nejdůležitějším zdrojem, z něhož se kadmium dostává do půdy a do potravního řetězce.

| (31) | Co se týče kadmia v hnojivech, lze nejdůležitější informace vyplývající z posouzení rizik provedeného Rakouskem shrnout takto:






  — | pokud jde o vodu, ve zprávě se konstatuje, že „při používání hnojiva o průměrné koncentraci 25 mg Cd na kg P2O5 dojde k překročení hodnoty PNEC (10) jak nyní, tak za 100 let“, |
| --- | --- | --- |

(31)

Co se týče kadmia v hnojivech, lze nejdůležitější informace vyplývající z posouzení rizik provedeného Rakouskem shrnout takto:

—

pokud jde o vodu, ve zprávě se konstatuje, že „při používání hnojiva o průměrné koncentraci 25 mg Cd na kg P2O5 dojde k překročení hodnoty PNEC (10) jak nyní, tak za 100 let“,

| — | pokud jde o půdu, ve zprávě se uvádí, že „při používání hnojiva o průměrné koncentraci 25 mg Cd na kg P2O5 nebo 90 mg Cd na kg P2O5 dojde k překročení hodnoty PNEC jak nyní, tak za 100 let“. |
| --- | --- |

—

pokud jde o půdu, ve zprávě se uvádí, že „při používání hnojiva o průměrné koncentraci 25 mg Cd na kg P2O5 nebo 90 mg Cd na kg P2O5 dojde k překročení hodnoty PNEC jak nyní, tak za 100 let“.

| (32) | Je zřejmé, že tyto závěry se vztahují na specifickou situaci rakouských půd a rovněž na klimatické podmínky, které v Rakousku převládají. |
| --- | --- |

(32)

Je zřejmé, že tyto závěry se vztahují na specifickou situaci rakouských půd a rovněž na klimatické podmínky, které v Rakousku převládají.

| (33) | Závěrem lze říci, že z posouzení rizik provedeného Rakouskem vyplývá, že hodnota PEC (predicted environmental concentration, předpokládaná koncentrace v životním prostředí) kadmia z minerálních hnojiv v Rakousku překračuje hodnotu PNEC (11) (predicted no effect concentration, předpokládaná koncentrace bez účinku) u vod ve většině zkoumaných regionů. To platí rovněž pro půdy v 5 % z 52 rakouských zemědělských oblastí, použijí-li se disponibilní hodnoty pro živé organismy. Podle názoru rakouských orgánů to znamená, že podle metodiky Evropského společenství pro posuzování rizik tato látka vzbuzuje obavy a je třeba učinit další kroky. |
| --- | --- |

(33)

Závěrem lze říci, že z posouzení rizik provedeného Rakouskem vyplývá, že hodnota PEC (predicted environmental concentration, předpokládaná koncentrace v životním prostředí) kadmia z minerálních hnojiv v Rakousku překračuje hodnotu PNEC (11) (predicted no effect concentration, předpokládaná koncentrace bez účinku) u vod ve většině zkoumaných regionů. To platí rovněž pro půdy v 5 % z 52 rakouských zemědělských oblastí, použijí-li se disponibilní hodnoty pro živé organismy. Podle názoru rakouských orgánů to znamená, že podle metodiky Evropského společenství pro posuzování rizik tato látka vzbuzuje obavy a je třeba učinit další kroky.

| (34) | Posouzení rizik předložené rakouskými orgány bylo provedeno v souladu s postupy a metodikami stanovenými na úrovni Společenství, u nichž se má za to, že zajišťují vysoký stupeň spolehlivosti získaných údajů. |
| --- | --- |

(34)

Posouzení rizik předložené rakouskými orgány bylo provedeno v souladu s postupy a metodikami stanovenými na úrovni Společenství, u nichž se má za to, že zajišťují vysoký stupeň spolehlivosti získaných údajů.

| (35) | Komise zkoumala informace obsažené v uvedeném posouzení rizik již v souvislosti s rozhodnutím 2002/366/ES, kterým bylo Rakousku povoleno ponechat si vlastní vnitrostátní předpisy do 31. prosince 2005. |
| --- | --- |

(35)

Komise zkoumala informace obsažené v uvedeném posouzení rizik již v souvislosti s rozhodnutím 2002/366/ES, kterým bylo Rakousku povoleno ponechat si vlastní vnitrostátní předpisy do 31. prosince 2005.

| (36) | V roce 2005 neposkytlo Rakousko žádné další vědecké a technické údaje. Proces kumulace je pomalý a v tříletém období se nijak výrazně nemění. Proto lze vycházet z toho, že situace je podobná jako v roce 2002. |
| --- | --- |

(36)

V roce 2005 neposkytlo Rakousko žádné další vědecké a technické údaje. Proces kumulace je pomalý a v tříletém období se nijak výrazně nemění. Proto lze vycházet z toho, že situace je podobná jako v roce 2002.

| (37) | Platnost údajů, které Rakousko poskytlo, je potvrzena následujícím vědeckým základem, který byl použit jako východisko při přípravě návrhu Komise týkajícího se kadmia v hnojivech:






  — | stanovisko vydané dne 24. září 2002 vědeckým výborem SCTEE (12) (nyní přejmenován na SCHER (13)), které se týká kumulace kadmia v zemědělských půdách v důsledku používání hnojiv. Toto stanovisko vycházelo ze zpráv o posouzení rizik pocházejících z devíti členských států, které se zabývají pouze kumulací, a nikoli možnými riziky pro zdraví a životní prostředí; SCTEE dospěl k závěru, že obsah kadmia v hnojivech skutečně musí být omezen, aby nedocházelo ke kumulaci kadmia v půdě, |
| --- | --- | --- |

(37)

Platnost údajů, které Rakousko poskytlo, je potvrzena následujícím vědeckým základem, který byl použit jako východisko při přípravě návrhu Komise týkajícího se kadmia v hnojivech:

—

stanovisko vydané dne 24. září 2002 vědeckým výborem SCTEE (12) (nyní přejmenován na SCHER (13)), které se týká kumulace kadmia v zemědělských půdách v důsledku používání hnojiv. Toto stanovisko vycházelo ze zpráv o posouzení rizik pocházejících z devíti členských států, které se zabývají pouze kumulací, a nikoli možnými riziky pro zdraví a životní prostředí; SCTEE dospěl k závěru, že obsah kadmia v hnojivech skutečně musí být omezen, aby nedocházelo ke kumulaci kadmia v půdě,

| — | konečná předloha všeobecného posouzení rizika z kadmia a oxidu kademnatého ze září 2004, která byla vypracována v souladu s nařízením Rady (EHS) č. 793/93 (14) a která zohledňuje všechny zdroje kadmia. V uvedené předloze je podpořeno stanovisko SCTEE týkající se kumulace v půdě. Přestože se v ní konstatuje, že kadmium z hnojiv nemusí být samo o sobě dostatečné k tomu, aby způsobilo závažné a bezprostřední riziko pro lidské zdraví nebo životní prostředí, je potřebná opatrnost, neboť riziko pro lidské zdraví nelze v důsledku vysoké proměnlivosti koncentrací kadmia v potravinách, stravovacích zvyklostí a nutričního stavu vyloučit pro všechny místní a regionální situace. |
| --- | --- |

—

konečná předloha všeobecného posouzení rizika z kadmia a oxidu kademnatého ze září 2004, která byla vypracována v souladu s nařízením Rady (EHS) č. 793/93 (14) a která zohledňuje všechny zdroje kadmia. V uvedené předloze je podpořeno stanovisko SCTEE týkající se kumulace v půdě. Přestože se v ní konstatuje, že kadmium z hnojiv nemusí být samo o sobě dostatečné k tomu, aby způsobilo závažné a bezprostřední riziko pro lidské zdraví nebo životní prostředí, je potřebná opatrnost, neboť riziko pro lidské zdraví nelze v důsledku vysoké proměnlivosti koncentrací kadmia v potravinách, stravovacích zvyklostí a nutričního stavu vyloučit pro všechny místní a regionální situace.

Dokud nebude dokončeno všeobecné posouzení rizika kadmia a oxidu kademnatého, jakož i případné návazné práce v oblasti opatření ke snižování rizik, návrh Komise týkající se kadmia v hnojivech se odkládá.

| (38) | Na základě žádosti Rakouska Komise opětovně prozkoumala vědeckou dokumentaci, a dospěla proto k názoru, že rakouské orgány prokázaly, že hnojiva obsahující kadmium představují rizika pro životní prostředí a lidské zdraví, a že vnitrostátní předpisy oznámené rakouskými orgány, jejichž cílem je minimalizovat expozici životního prostředí v Rakousku hnojivům obsahujícím kadmium, jsou oprávněné. |
| --- | --- |

(38)

Na základě žádosti Rakouska Komise opětovně prozkoumala vědeckou dokumentaci, a dospěla proto k názoru, že rakouské orgány prokázaly, že hnojiva obsahující kadmium představují rizika pro životní prostředí a lidské zdraví, a že vnitrostátní předpisy oznámené rakouskými orgány, jejichž cílem je minimalizovat expozici životního prostředí v Rakousku hnojivům obsahujícím kadmium, jsou oprávněné.

2.2.   Vyloučení svévolné diskriminace

| (39) | Podle čl. 95 odst. 6 musí Komise prověřit, zda zamýšlená opatření neslouží jako prostředek svévolné diskriminace. Podle rozhodnutí Soudního dvora vyloučení svévolné diskriminace znamená, že vnitrostátní omezení obchodu nemohou být použita takovým způsobem, aby vedla k diskriminaci zboží pocházejícího z jiných členských států. |
| --- | --- |

(39)

Podle čl. 95 odst. 6 musí Komise prověřit, zda zamýšlená opatření neslouží jako prostředek svévolné diskriminace. Podle rozhodnutí Soudního dvora vyloučení svévolné diskriminace znamená, že vnitrostátní omezení obchodu nemohou být použita takovým způsobem, aby vedla k diskriminaci zboží pocházejícího z jiných členských států.

| (40) | Zamýšlené vnitrostátní předpisy jsou všeobecné a platí stejnou měrou pro domácí i dovážená fosforečná hnojiva s označením ES. Z toho vyplývá, že neexistuje žádný důkaz, že by mohly být použity jako prostředek svévolné diskriminace hospodářských subjektů ve Společenství. |
| --- | --- |

(40)

Zamýšlené vnitrostátní předpisy jsou všeobecné a platí stejnou měrou pro domácí i dovážená fosforečná hnojiva s označením ES. Z toho vyplývá, že neexistuje žádný důkaz, že by mohly být použity jako prostředek svévolné diskriminace hospodářských subjektů ve Společenství.

2.3.   Vyloučení zastřeného omezování obchodu

| (41) | Více omezující vnitrostátní opatření upravující složení hnojiv s označením ES, která se odchylují od ustanovení příslušné směrnice Společenství, jsou obvykle překážkou obchodu. Výrobky, které mohou být legálně uváděny na trh v ostatních státech Společenství, nemohou být uváděny na trh dotyčného členského státu. Účelem principu zakotveného v čl. 95 odst. 6 je zabránit tomu, aby vnitrostátní předpisy, které jsou založeny na kritériích podle odstavců 4 a 5, byly používány bez opodstatnění a ve skutečnosti představovaly ekonomická opatření bránící dovozu výrobků z jiných členských států s cílem nepřímo chránit domácí produkci. |
| --- | --- |

(41)

Více omezující vnitrostátní opatření upravující složení hnojiv s označením ES, která se odchylují od ustanovení příslušné směrnice Společenství, jsou obvykle překážkou obchodu. Výrobky, které mohou být legálně uváděny na trh v ostatních státech Společenství, nemohou být uváděny na trh dotyčného členského státu. Účelem principu zakotveného v čl. 95 odst. 6 je zabránit tomu, aby vnitrostátní předpisy, které jsou založeny na kritériích podle odstavců 4 a 5, byly používány bez opodstatnění a ve skutečnosti představovaly ekonomická opatření bránící dovozu výrobků z jiných členských států s cílem nepřímo chránit domácí produkci.

| (42) | Jak již bylo uvedeno, z hlediska ochrany životního prostředí a lidského zdraví existují obavy z používání hnojiv s obsahem kadmia na půdách. Z toho tedy vyplývá, že cílem ponechání vnitrostátních předpisů je ochrana životního prostředí a lidského zdraví, a nikoli vytváření zastřených překážek obchodu. |
| --- | --- |

(42)

Jak již bylo uvedeno, z hlediska ochrany životního prostředí a lidského zdraví existují obavy z používání hnojiv s obsahem kadmia na půdách. Z toho tedy vyplývá, že cílem ponechání vnitrostátních předpisů je ochrana životního prostředí a lidského zdraví, a nikoli vytváření zastřených překážek obchodu.

2.4.   Vyloučení narušování fungování vnitřního trhu

| (43) | Tuto podmínku nelze vykládat tak, že zakazuje schválení jakýchkoli vnitrostátních opatření, která by mohla mít vliv na vytváření vnitřního trhu. Ve skutečnosti je každé vnitrostátní opatření, které se odchyluje od harmonizačního opatření určeného k vytváření a fungování vnitřního trhu, v podstatě opatřením, které může vnitřní trh ovlivnit. Komise chce zachovat užitečný postup pro stanovení odchylek podle článku 95 Smlouvy o ES, a je tedy toho názoru, že v souvislosti s čl. 95 odst. 6 je třeba narušováním fungování vnitřního trhu rozumět působení, které je neúměrné sledovanému cíli. |
| --- | --- |

(43)

Tuto podmínku nelze vykládat tak, že zakazuje schválení jakýchkoli vnitrostátních opatření, která by mohla mít vliv na vytváření vnitřního trhu. Ve skutečnosti je každé vnitrostátní opatření, které se odchyluje od harmonizačního opatření určeného k vytváření a fungování vnitřního trhu, v podstatě opatřením, které může vnitřní trh ovlivnit. Komise chce zachovat užitečný postup pro stanovení odchylek podle článku 95 Smlouvy o ES, a je tedy toho názoru, že v souvislosti s čl. 95 odst. 6 je třeba narušováním fungování vnitřního trhu rozumět působení, které je neúměrné sledovanému cíli.

| (44) | S ohledem na rizika pro životní prostředí a lidské zdraví, která vyplývají z používání hnojiv s obsahem kadmia na půdách v Rakousku, a s přihlédnutím k tomu, že:






  — | jak bylo uvedeno výše, aktem o přistoupení a směrnicí 98/97/ES bylo Rakousku povoleno nadále používat vlastní vnitrostátní předpisy týkající se obsahu kadmia v hnojivech, přičemž se očekávalo dokončení přezkoumání směrnice 76/116/EHS z hlediska obsahu kadmia v hnojivech, a |
| --- | --- | --- |

(44)

S ohledem na rizika pro životní prostředí a lidské zdraví, která vyplývají z používání hnojiv s obsahem kadmia na půdách v Rakousku, a s přihlédnutím k tomu, že:

—

jak bylo uvedeno výše, aktem o přistoupení a směrnicí 98/97/ES bylo Rakousku povoleno nadále používat vlastní vnitrostátní předpisy týkající se obsahu kadmia v hnojivech, přičemž se očekávalo dokončení přezkoumání směrnice 76/116/EHS z hlediska obsahu kadmia v hnojivech, a

| — | na základě posouzení rizik poskytnutého rakouskými orgány bylo rozhodnutím 2002/366/ES Rakousku povoleno ponechat si do 31. prosince 2005 vlastní vnitrostátní předpisy a |
| --- | --- |

—

na základě posouzení rizik poskytnutého rakouskými orgány bylo rozhodnutím 2002/366/ES Rakousku povoleno ponechat si do 31. prosince 2005 vlastní vnitrostátní předpisy a

| — | práce probíhající v rámci Komise v oblasti sbližování limitních hodnot Společenství pro obsah kadmia v hnojivech nenaznačují, že by méně omezující opatření zajistilo dostatečnou ochranu zdraví a životního prostředí v Rakousku. Z posouzení rizik vyplývá, že specifické půdní a klimatické podmínky v Rakousku vyžadují vnitrostátní předpis na ochranu životního prostředí, jelikož některé oblasti jsou zejména v důsledku kyselého pH jejich půd více citlivé na vnášení kadmia. V kyselém prostředí rozpustnost kadmia stoupá, a to může být proto snáze přijímáno plodinami. |
| --- | --- |

—

práce probíhající v rámci Komise v oblasti sbližování limitních hodnot Společenství pro obsah kadmia v hnojivech nenaznačují, že by méně omezující opatření zajistilo dostatečnou ochranu zdraví a životního prostředí v Rakousku. Z posouzení rizik vyplývá, že specifické půdní a klimatické podmínky v Rakousku vyžadují vnitrostátní předpis na ochranu životního prostředí, jelikož některé oblasti jsou zejména v důsledku kyselého pH jejich půd více citlivé na vnášení kadmia. V kyselém prostředí rozpustnost kadmia stoupá, a to může být proto snáze přijímáno plodinami.

Komise je toho názoru, že v tomto stadiu přezkoumání nic nenasvědčuje tomu, že by uvedené vnitrostátní předpisy byly narušením fungování vnitřního trhu, které je neúměrné sledovaným cílům.

2.5.   Časové omezení

| (45) | Období, na něž se odchylka uděluje, by mělo být dostatečné k tomu, aby Komise mohla navrhnout právní předpis týkající se kadmia v hnojivech na úrovni Společenství a aby Rada a Evropský parlament mohly tento předpis přijmout. Aby se neprojevily důsledky možných zpoždění během interinstitucionálního projednávání, mělo by toto rozhodnutí platit až do doby, kdy bude harmonizované opatření použitelné na úrovni EU. |
| --- | --- |

(45)

Období, na něž se odchylka uděluje, by mělo být dostatečné k tomu, aby Komise mohla navrhnout právní předpis týkající se kadmia v hnojivech na úrovni Společenství a aby Rada a Evropský parlament mohly tento předpis přijmout. Aby se neprojevily důsledky možných zpoždění během interinstitucionálního projednávání, mělo by toto rozhodnutí platit až do doby, kdy bude harmonizované opatření použitelné na úrovni EU.

IV.   ZÁVĚR

| (46) | Na základě výše uvedených skutečností lze učinit závěr, že žádost Rakouské republiky o ponechání si vnitrostátních předpisů, které jsou více omezující než ustanovení směrnice 76/116/EHS, pokud jde o obsah kadmia v hnojivech, předložená dne 14. června 2005, je přípustná. |
| --- | --- |

(46)

Na základě výše uvedených skutečností lze učinit závěr, že žádost Rakouské republiky o ponechání si vnitrostátních předpisů, které jsou více omezující než ustanovení směrnice 76/116/EHS, pokud jde o obsah kadmia v hnojivech, předložená dne 14. června 2005, je přípustná.

| (47) | Komise navíc shledává, že uvedené vnitrostátní předpisy:






  — | vyhovují potřebám ochrany lidského zdraví a životního prostředí, |
| --- | --- | --- |

(47)

Komise navíc shledává, že uvedené vnitrostátní předpisy:

—

vyhovují potřebám ochrany lidského zdraví a životního prostředí,

| — | jsou úměrné sledovaným cílům, |
| --- | --- |

—

jsou úměrné sledovaným cílům,

| — | neslouží jako prostředek svévolné diskriminace a |
| --- | --- |

—

neslouží jako prostředek svévolné diskriminace a

| — | nejsou zastřeným omezováním obchodu mezi členskými státy. |
| --- | --- |

—

nejsou zastřeným omezováním obchodu mezi členskými státy.

Z tohoto důvodu dospěla Komise k názoru, že mohou být schváleny,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Odchylně od nařízení (ES) č. 2003/2003 se schvalují rakouské předpisy, jimiž se zakazuje uvádět na trh Rakouska fosforečná minerální hnojiva (obsahující 5 % P2O5 nebo více) s obsahem kadmia vyšším než 75 mg na kg P2O5.

Odchylka je použitelná do doby, než budou na úrovni Společenství použitelná harmonizovaná opatření týkající se kadmia v hnojivech.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Rakouské republice.

V Bruselu dne 3. ledna 2006.

Za Komisi

Günter VERHEUGEN

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. L 24, 30.1.1976, s. 21. Směrnice naposledy pozměněná aktem o přistoupení z roku 2003.

1

(2)  Úř. věst. L 132, 17.5.2002, s. 65.

2

(3)  Úř. věst. L 304, 21.11.2003, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 2076/2004 (Úř. věst. L 359, 4.12.2004, s. 25).

3

(4)  Úř. věst. C 241, 29.8.1994, s. 35 a s. 305.

4

(5)  Úř. věst. L 18, 23.1.1999, s. 60.

5

(6)  Spolková sbírka zákonů Rakouské republiky č. 100/2004, řada II, ze dne 27. února 2004.

6

(7)  Spolková sbírka zákonů Rakouské republiky č. 1007/1994, částka 309 ze dne 21. prosince 1994, s. 7235.

7

(8)  Úř. věst. C 197, 12.8.2005, s. 2.

8

(9)  Rakouský úřad pro životní prostředí, A Risk assessment for cadmium in Austria based on the recommendations of ERM, 10. října 2000 (ERM – Environmental Resources Management – je poradce, který vyvinul metodiku pro posuzování rizik).

9

A Risk assessment for cadmium in Austria based on the recommendations of ERM

(10)  PNEC = predicted no effect concentration (předpokládaná koncentrace bez účinku).

10

predicted no effect concentration

(11)  To znamená, že dojde k nepříznivým účinkům.

11

(12)  Vědecký výbor pro toxicitu, ekotoxicitu a životní prostředí (Scientific Committee on Toxicity, Ecotoxicity and the Environment).

12

(13)  Vědecký výbor pro zdravotní a environmentální rizika (Scientific Committee on Health and Environmental Risks).

13

(14)  Úř. věst. L 84, 5.4.1993, s. 1. Nařízení ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).

14

---