# Eiropas Savienības L 129/2006

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 129 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 49. sējums2006. gada 17. maijs |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 129

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

49. sējums2006. gada 17. maijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 733/2006 (2006. gada 16. maijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 734/2006 (2006. gada 16. maijs), ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 piemērošanai attiecībā uz Kopienas atbalsta piešķiršanu dažu sieru privātai uzglabāšanai 2006./2007. uzglabāšanas gada laikā | 3 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 735/2006 (2006. gada 16. maijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2659/94 par sīki izstrādātiem noteikumiem atbalsta piešķiršanai par Grana Padano, Parmigiano Reggiano un Provolone siera privātu uzglabāšanu | 9 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 736/2006 (2006. gada 16. maijs) par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras standartizācijas pārbaužu darba metodēm (
  1
  ) | 10 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 737/2006 (2006. gada 16. maijs), ar ko groza ievedmuitas nodokli labības nozarē, ko piemēro no 2006. gada 17. maija | 16 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

Komisijas Regula (EK) Nr. 733/2006 (2006. gada 16. maijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 734/2006 (2006. gada 16. maijs), ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 piemērošanai attiecībā uz Kopienas atbalsta piešķiršanu dažu sieru privātai uzglabāšanai 2006./2007. uzglabāšanas gada laikā

3

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 735/2006 (2006. gada 16. maijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2659/94 par sīki izstrādātiem noteikumiem atbalsta piešķiršanai par Grana Padano, Parmigiano Reggiano un Provolone siera privātu uzglabāšanu

9

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 736/2006 (2006. gada 16. maijs) par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras standartizācijas pārbaužu darba metodēm (
  1
  )

1

10

Komisijas Regula (EK) Nr. 737/2006 (2006. gada 16. maijs), ar ko groza ievedmuitas nodokli labības nozarē, ko piemēro no 2006. gada 17. maija

16

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Komisijas Lēmums (2006. gada 3. janvāris) par valsts noteikumiem, par kuriem paziņojusi Zviedrijas Karaliste atbilstoši EK Līguma 95. panta 4. punktam attiecībā uz maksimālo pieļaujamo kadmija saturu mēslošanas līdzekļos
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 5532)

   (
  1
  ) | 19 |
| | * | Komisijas Lēmums (2006. gada 3. janvāris) par valsts noteikumiem, par kuriem paziņojusi Somijas Republika atbilstoši EK Līguma 95. panta 4. punktam attiecībā uz maksimālo pieļaujamo kadmija saturu mēslošanas līdzekļos
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 5542)

   (
  1
  ) | 25 |
| | * | Komisijas Lēmums (2006. gada 3. janvāris) par valsts noteikumiem, par kuriem paziņojusi Austrijas Republika atbilstoši EK Līguma 95. panta 4. punktam attiecībā uz maksimālo pieļaujamo kadmija saturu mēslošanas līdzekļos
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 5549)

   (
  1
  ) | 31 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

*

Komisijas Lēmums (2006. gada 3. janvāris) par valsts noteikumiem, par kuriem paziņojusi Zviedrijas Karaliste atbilstoši EK Līguma 95. panta 4. punktam attiecībā uz maksimālo pieļaujamo kadmija saturu mēslošanas līdzekļos
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 5532)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 5532)

1

19

*

Komisijas Lēmums (2006. gada 3. janvāris) par valsts noteikumiem, par kuriem paziņojusi Somijas Republika atbilstoši EK Līguma 95. panta 4. punktam attiecībā uz maksimālo pieļaujamo kadmija saturu mēslošanas līdzekļos
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 5542)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 5542)

1

25

*

Komisijas Lēmums (2006. gada 3. janvāris) par valsts noteikumiem, par kuriem paziņojusi Austrijas Republika atbilstoši EK Līguma 95. panta 4. punktam attiecībā uz maksimālo pieļaujamo kadmija saturu mēslošanas līdzekļos
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 5549)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 5549)

1

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 17.5.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 129/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 129/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 733/2006

(2006. gada 16. maijs),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 17. maijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 16. maijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. L. DEMARTY

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005., 3. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2006. gada 16. maija Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 86,7 |
| 204 | 63,6 |
| 212 | 153,3 |
| 999 | 101,2 |
| 0707 00 05 | 052 | 124,3 |
| 628 | 155,5 |
| 999 | 139,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 124,8 |
| 204 | 25,1 |
| 999 | 75,0 |
| 0805 10 20 | 204 | 35,5 |
| 212 | 64,4 |
| 220 | 36,9 |
| 400 | 20,3 |
| 448 | 50,4 |
| 624 | 49,1 |
| 999 | 42,8 |
| 0805 50 10 | 052 | 42,4 |
| 388 | 59,4 |
| 508 | 40,3 |
| 528 | 40,5 |
| 624 | 54,7 |
| 999 | 47,5 |
| 0808 10 80 | 388 | 85,2 |
| 400 | 118,4 |
| 404 | 110,0 |
| 508 | 78,0 |
| 512 | 81,6 |
| 524 | 61,2 |
| 528 | 95,6 |
| 720 | 85,0 |
| 804 | 109,7 |
| 999 | 91,6 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

86,7

204

63,6

212

153,3

999

101,2

0707 00 05

052

124,3

628

155,5

999

139,9

0709 90 70

052

124,8

204

25,1

999

75,0

0805 10 20

204

35,5

212

64,4

220

36,9

400

20,3

448

50,4

624

49,1

999

42,8

0805 50 10

052

42,4

388

59,4

508

40,3

528

40,5

624

54,7

999

47,5

0808 10 80

388

85,2

400

118,4

404

110,0

508

78,0

512

81,6

524

61,2

528

95,6

720

85,0

804

109,7

999

91,6

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 17.5.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 129/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 129/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 734/2006

(2006. gada 16. maijs),

ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 piemērošanai attiecībā uz Kopienas atbalsta piešķiršanu dažu sieru privātai uzglabāšanai 2006./2007. uzglabāšanas gada laikā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 10. pantu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1255/1999 9. pantā paredzēts, ka privātās uzglabāšanas atbalstu var piešķirt ilgglabājamiem sieriem un sieriem, kuri ražoti no aitas un/vai kazas piena un kuri jāgatavina vismaz sešus mēnešus, ja šo sieru cenu un rezervju tendences uzrāda nopietnu tirgus nelīdzsvarotību, no kuras var izvairīties vai kuru var samazināt ar sezonālo uzglabāšanu. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1255/1999 9. pantā paredzēts, ka privātās uzglabāšanas atbalstu var piešķirt ilgglabājamiem sieriem un sieriem, kuri ražoti no aitas un/vai kazas piena un kuri jāgatavina vismaz sešus mēnešus, ja šo sieru cenu un rezervju tendences uzrāda nopietnu tirgus nelīdzsvarotību, no kuras var izvairīties vai kuru var samazināt ar sezonālo uzglabāšanu.

| (2) | Grūtības, kas rodas dažu ilgglabājamu sieru un Pecorino Romano, Kefalotyri un Kasseri sieru sezonālās ražošanas dēļ, palielina patēriņa sezonalitāte, kas ir pretēja ražošanai. Turklāt šo sieru fragmentāra ražošana pastiprina minētās sezonalitātes sekas. Tādēļ jāparedz sezonāli uzglabāt daudzumu, kas atbilst starpībai starp vasarā un ziemā saražoto sieru. |
| --- | --- |

(2)

Grūtības, kas rodas dažu ilgglabājamu sieru un Pecorino Romano, Kefalotyri un Kasseri sieru sezonālās ražošanas dēļ, palielina patēriņa sezonalitāte, kas ir pretēja ražošanai. Turklāt šo sieru fragmentāra ražošana pastiprina minētās sezonalitātes sekas. Tādēļ jāparedz sezonāli uzglabāt daudzumu, kas atbilst starpībai starp vasarā un ziemā saražoto sieru.

| (3) | Jāprecizē to sieru veidi, par kuriem var pretendēt uz atbalstu, un maksimālie daudzumi, par kuriem to var piešķirt, kā arī līgumu ilgums atkarībā no reālajām tirgus vajadzībām un attiecīgo sieru uzglabājamības īpašībām. |
| --- | --- |

(3)

Jāprecizē to sieru veidi, par kuriem var pretendēt uz atbalstu, un maksimālie daudzumi, par kuriem to var piešķirt, kā arī līgumu ilgums atkarībā no reālajām tirgus vajadzībām un attiecīgo sieru uzglabājamības īpašībām.

| (4) | Jāprecizē uzglabāšanas līguma saturs, kā arī galvenie pasākumi, kas ļaus nodrošināt to sieru identifikāciju un kontroli, uz kuriem attiecas līgums. Atbalsta summas būtu jānosaka, ņemot vērā uzglabāšanas izmaksas un noteikto līdzsvaru starp sieriem, par kuriem saņem atbalstu, un citiem tirgū esošajiem sieriem. Ņemot vērā šos nosacījumus, kā arī pieejamos līdzekļus, būtu jāsamazina uzglabāšanas izdevumi par glabāšanas dienu. Finansiālo izdevumu summa būtu jāaprēķina, pamatojoties uz procentu likmi – 2,5 %. Attiecībā uz nemainīgajām izmaksām atbalsta pasākumam vairs būtu jākompensē tikai dienas glabāšanas izdevumi un finansiālie izdevumi, jo uzglabāšana nerada papildu nemainīgās izmaksas, jo ir daļa no šo sieru parastā ražošanas procesa. |
| --- | --- |

(4)

Jāprecizē uzglabāšanas līguma saturs, kā arī galvenie pasākumi, kas ļaus nodrošināt to sieru identifikāciju un kontroli, uz kuriem attiecas līgums. Atbalsta summas būtu jānosaka, ņemot vērā uzglabāšanas izmaksas un noteikto līdzsvaru starp sieriem, par kuriem saņem atbalstu, un citiem tirgū esošajiem sieriem. Ņemot vērā šos nosacījumus, kā arī pieejamos līdzekļus, būtu jāsamazina uzglabāšanas izdevumi par glabāšanas dienu. Finansiālo izdevumu summa būtu jāaprēķina, pamatojoties uz procentu likmi – 2,5 %. Attiecībā uz nemainīgajām izmaksām atbalsta pasākumam vairs būtu jākompensē tikai dienas glabāšanas izdevumi un finansiālie izdevumi, jo uzglabāšana nerada papildu nemainīgās izmaksas, jo ir daļa no šo sieru parastā ražošanas procesa.

| (5) | Jāprecizē sīki izstrādāti noteikumi attiecībā uz dokumentāciju, grāmatvedību, kā arī pārbaužu biežumu un kārtību. Šajā sakarā jāparedz, ka dalībvalstis var likt līgumslēdzējam pilnībā vai daļēji apmaksāt pārbaudes izmaksas. |
| --- | --- |

(5)

Jāprecizē sīki izstrādāti noteikumi attiecībā uz dokumentāciju, grāmatvedību, kā arī pārbaužu biežumu un kārtību. Šajā sakarā jāparedz, ka dalībvalstis var likt līgumslēdzējam pilnībā vai daļēji apmaksāt pārbaudes izmaksas.

| (6) | Būtu jāprecizē, ka uz atbalstu privātai uzglabāšanai var pretendēt tikai par veseliem sieriem. |
| --- | --- |

(6)

Būtu jāprecizē, ka uz atbalstu privātai uzglabāšanai var pretendēt tikai par veseliem sieriem.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Šī regula nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Kopienas atbalsta piešķiršanai par dažu sieru privātu uzglabāšanu 2006./2007. uzglabāšanas gadā (še turpmāk “atbalsts”), kas paredzēts Regulas (EK) Nr. 1255/1999 9. pantā.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā:

| a) | “uzglabājamā partija” ir viena veida siera daudzums – vismaz 2 tonnas, kas attiecīgajā dienā ir ievests attiecīgajā noliktavā; |
| --- | --- |

a)

“uzglabājamā partija” ir viena veida siera daudzums – vismaz 2 tonnas, kas attiecīgajā dienā ir ievests attiecīgajā noliktavā;

| b) | “diena, kad sākta līgumā noteiktā uzglabāšana” ir nākamā diena pēc ievešanas noliktavā; |
| --- | --- |

b)

“diena, kad sākta līgumā noteiktā uzglabāšana” ir nākamā diena pēc ievešanas noliktavā;

| c) | “līgumā paredzētās uzglabāšanas pēdējā diena” ir diena pirms izvešanas no noliktavas; |
| --- | --- |

c)

“līgumā paredzētās uzglabāšanas pēdējā diena” ir diena pirms izvešanas no noliktavas;

| d) | “uzglabāšanas laiks” ir laikposms, kurā attiecībā uz sieru piemēro privātas uzglabāšanas shēmu, kāda noteikta regulas pielikumā katram siera veidam. |
| --- | --- |

d)

“uzglabāšanas laiks” ir laikposms, kurā attiecībā uz sieru piemēro privātas uzglabāšanas shēmu, kāda noteikta regulas pielikumā katram siera veidam.

3. pants

Sieri, par kuriem var piešķirt atbalstu

1.   Atbalstu piešķir par dažiem ilgglabājamiem sieriem, sieriem Pecorino Romano, Kefalotyri un Kasseri, ievērojot pielikumā noteiktos nosacījumus. Uz atbalstu var pretendēt tikai par veseliem sieriem.

2.   Sieriem jābūt ražotiem Eiropas Kopienā un jāatbilst šādām prasībām:

| a) | sieram jābūt marķētam ar neizdzēšamiem burtiem, norādot uzņēmumu, kurā siers ražots, un izgatavošanas dienu un mēnesi; minētās norādes var būt koda veidā; |
| --- | --- |

a)

sieram jābūt marķētam ar neizdzēšamiem burtiem, norādot uzņēmumu, kurā siers ražots, un izgatavošanas dienu un mēnesi; minētās norādes var būt koda veidā;

| b) | jābūt izdarītai kvalitātes pārbaudei, sniedzot pietiekamas garantijas, kas ļauj klasificēt sieru pielikumā noteiktajās kategorijās atkarībā no siera nogatavināšanas pakāpes. |
| --- | --- |

b)

jābūt izdarītai kvalitātes pārbaudei, sniedzot pietiekamas garantijas, kas ļauj klasificēt sieru pielikumā noteiktajās kategorijās atkarībā no siera nogatavināšanas pakāpes.

4. pants

Uzglabāšanas līgums

1.   Līgumi par privātu uzglabāšanu ir jāslēdz starp to dalībvalstu intervences iestādi, kuru teritorijā sieri tiks uzglabāti, un fiziskām vai juridiskām personām, še turpmāk “līgumslēdzējas puses”.

2.   Uzglabāšanas līgumu sagatavo rakstveidā, pamatojoties uz pieteikumu par līguma sagatavošanu.

Šis pieprasījums jāiesniedz intervences iestādē vēlākais 30 dienu laikā, skaitot no kravas ievietošanas noliktavā, un tas drīkst attiekties tikai uz tām uzglabājamo sieru partijām, kuru ievietošana noliktavā ir pabeigta. Intervences iestāde iereģistrē pieprasījuma saņemšanas datumu.

Ja pieteikums sasniedz intervences aģentūru 10 darba dienās pēc termiņa, uzglabāšanas līgumu var noslēgt, bet atbalstu samazina par 30 %.

3.   Uzglabāšanas līgums tiek noslēgts par vienu vai vairākām uzglabājamajām partijām un ietver noteikumus attiecībā uz:

| a) | siera daudzumu, uz kuru attiecas līgums; |
| --- | --- |

a)

siera daudzumu, uz kuru attiecas līgums;

| b) | datumiem attiecībā uz līguma izpildi; |
| --- | --- |

b)

datumiem attiecībā uz līguma izpildi;

| c) | atbalsta apjomu; |
| --- | --- |

c)

atbalsta apjomu;

| d) | noliktavu identifikāciju. |
| --- | --- |

d)

noliktavu identifikāciju.

4.   Uzglabāšanas līgums jānoslēdz vēlākais 30 dienu laikā, skaitot no līgumslēgšanas pieprasījuma reģistrēšanas dienas.

5.   Uz pārbaudēm, jo īpaši 7. pantā minētajām pārbaudēm, attiecas intervences iestādes izstrādātās specifikācijas. Uzglabāšanas līgumā jābūt iekļautai atsaucei uz šīm specifikācijām.

5. pants

Ievešana noliktavā un izvešana no tās

1.   Periodi, kuros sieru ieved noliktavā un izved no noliktavas, ir norādīti pielikumā.

2.   Izvešanu no noliktavas veic veselās partijās.

3.   Ja pēc pirmajām 60 līgumā paredzētajām uzglabāšanas dienām siera kvalitāte pazeminās vairāk nekā paredzēts normāli uzglabājot produkciju, līgumslēdzējām pusēm var atļaut par saviem līdzekļiem vienreiz katru sabojāto uzglabājamo partiju aizvietot ar citu.

Ja pārbaudēs, ko veic glabāšanas laikā vai laikā, kad notiek izvešana no noliktavas, atklāj bojātus daudzumus, par šiem daudzumiem atbalstu nevar piešķirt. Turklāt tai partijas daļai, par ko var pretendēt uz atbalstu, jāsver vismaz divas tonnas.

Otrā daļa piemērojama arī tad, ja daļu no partijas izved pirms 1. punktā minētā izvešanas laika sākuma vai pirms 8. panta 2. punktā norādītā minimālā uzglabāšanas laika beigām.

4.   Lai varētu aprēķināt atbalstu gadījumā, kas minēts 3. punkta pirmajā daļā, pirmā līgumā paredzētās uzglabāšanas diena ir līgumā paredzētās uzglabāšanas sākuma diena.

6. pants

Uzglabāšanas nosacījumi

1.   Dalībvalstij ir jānodrošina visu to nosacījumu ievērošana, kas dod tiesības saņemt atbalsta maksājumus.

2.   Līgumslēdzējs vai – pēc dalībvalsts lūguma vai pilnvarojuma – persona, kura atbild par noliktavu, kompetentajai iestādei, kas atbild par pārbaudēm, dara pieejamus visus dokumentus, pēc kuriem par privātajā glabāšanā nodotiem produktiem var pārbaudīt šādus datus:

| a) | īpašumtiesības laikā, kad produktu novieto glabāšanā; |
| --- | --- |

a)

īpašumtiesības laikā, kad produktu novieto glabāšanā;

| b) | siera izcelsmi un izgatavošanas datumu; |
| --- | --- |

b)

siera izcelsmi un izgatavošanas datumu;

| c) | dienu, kad notikusi ievešana noliktavā; |
| --- | --- |

c)

dienu, kad notikusi ievešana noliktavā;

| d) | atrašanos noliktavā un noliktavas adresi; |
| --- | --- |

d)

atrašanos noliktavā un noliktavas adresi;

| e) | dienu, kad notikusi izvešana no noliktavas. |
| --- | --- |

e)

dienu, kad notikusi izvešana no noliktavas.

3.   Līgumslēdzējs vai vajadzības gadījumā atbildīgais noliktavas darbinieks veic noliktavā pieejamo krājumu uzskaiti, par katru līgumu norādot:

| a) | privātajā glabāšanā esošo produktu partijas numuru; |
| --- | --- |

a)

privātajā glabāšanā esošo produktu partijas numuru;

| b) | uzglabāšanas sākuma un beigu datumu; |
| --- | --- |

b)

uzglabāšanas sākuma un beigu datumu;

| c) | uzglabājamo sieru skaitu un svaru attiecībā uz katru uzglabājamo partiju atsevišķi; |
| --- | --- |

c)

uzglabājamo sieru skaitu un svaru attiecībā uz katru uzglabājamo partiju atsevišķi;

| d) | produktu atrašanās vietu noliktavā. |
| --- | --- |

d)

produktu atrašanās vietu noliktavā.

4.   Uzglabājamiem produktiem jābūt viegli identificējamiem, viegli pieejamiem un identificējamiem individuāli pēc līguma. Uzglabātajiem sieriem piestiprina īpašu zīmi.

7. pants

Pārbaudes

1.   Kad sierus ieved noliktavā, kompetentā iestāde veic pārbaudes, jo īpaši lai nodrošinātu, ka par uzglabātajiem produktiem var saņemt atbalstu, un lai novērstu jebkuru produktu aizstāšanas iespēju līgumā noteiktās uzglabāšanas laikā.

2.   Kompetenta iestāde veic negaidītu izlases veida pārbaudi, paņemot paraugus no noliktavā esošās produkcijas. Attiecīgajam paraugam jābūt raksturīgam un jāatbilst vismaz 10 % no kopējā daudzuma, kas paredzēts līgumā attiecībā uz privātās uzglabāšanas atbalsta pasākumu.

Bez grāmatvedības pārbaudes, kas norādīta 6. panta 3. punktā, šī pārbaude paredz arī produkcijas svara un rakstura fizisku pārbaudi, kā arī produkcijas identifikāciju. Šīs fiziskās pārbaudes jāveic vismaz 5 % no daudzuma, par ko veic negaidītu pārbaudi.

3.   Beidzoties līgumā noteiktās uzglabāšanas laikam, iestāde pārbauda, vai siers ir noliktavā. Tomēr, ja produkcija noliktavā atrodas vēl pēc maksimālā līgumā noteiktā glabāšanas termiņa beigām, šo pārbaudi var veikt brīdī, kad produkciju izved no noliktavas.

Lai veiktu pirmajā daļā minēto pārbaudi, līgumslēdzēja puse informē kompetento iestādi, norādot attiecīgās uzglabājamās partijas, vismaz piecas darba dienas pirms līgumā noteiktā uzglabāšanas termiņa beigām vai pirms sāk veikt produkcijas izvešanu no noliktavas, ja tas notiek līgumā noteiktajā uzglabāšanas laikā vai pēc tā.

Dalībvalsts var noteikt īsāku termiņu par piecām darbdienām, kas minētas otrajā daļā.

4.   Par pārbaudēm, kas veiktas, ievērojot 1., 2. un 3. punktu, raksta ziņojumu, norādot:

| a) | pārbaudes dienu; |
| --- | --- |

a)

pārbaudes dienu;

| b) | tās ilgumu; |
| --- | --- |

b)

tās ilgumu;

| c) | veiktās darbības. |
| --- | --- |

c)

veiktās darbības.

Ziņojumu paraksta atbildīgais inspektors un to apstiprina vai nu līgumslēdzējs vai, vajadzības gadījumā, atbildīgais noliktavas darbinieks, un to iekļauj maksājumu dokumentos.

5.   Tādu pārkāpumu gadījumā, kuri ietekmē vismaz 5 % no pārbaudīto produktu daudzuma, kompetentā iestāde palielina pārbaudāmā parauga apjomu.

Dalībvalstīm par šādiem gadījumiem jāziņo Komisijai četru nedēļu laikā.

6.   Dalībvalstis var paredzēt, ka pārbaudes izmaksas pilnībā vai daļēji apmaksā līgumslēdzējs.

8. pants

Atbalsts par glabāšanu

1.   Atbalsts ir šāds:

| a) | EUR 0,10 par tonnu un par uzglabāšanas dienu saskaņā ar līgumu par uzglabāšanas izmaksām; |
| --- | --- |

a)

EUR 0,10 par tonnu un par uzglabāšanas dienu saskaņā ar līgumu par uzglabāšanas izmaksām;

| b) | par finansiālajiem izdevumiem par katru līgumā noteikto uzglabāšanas dienu:






  i) | EUR 0,28 par ilgglabājamo sieru tonnu; |
| --- | --- | --- |

b)

par finansiālajiem izdevumiem par katru līgumā noteikto uzglabāšanas dienu:

i)

EUR 0,28 par ilgglabājamo sieru tonnu;

| ii) | EUR 0,35 par Pecorino Romano siera tonnu; |
| --- | --- |

ii)

EUR 0,35 par Pecorino Romano siera tonnu;

| iii) | EUR 0,49 par Kefalotyri un Kasseri siera tonnu. |
| --- | --- |

iii)

EUR 0,49 par Kefalotyri un Kasseri siera tonnu.

2.   Atbalstu nepiešķir, ja līgumā paredzētā uzglabāšana ilgst mazāk nekā 60 dienas. Maksimālais atbalsta apjoms nedrīkst pārsniegt summu, kas atbilst 180 dienu ilgai uzglabāšanai saskaņā ar līgumu.

Ja līgumslēdzējs neievēro termiņu, kas noteikts 7. panta 3. punkta otrajā daļā vai, vajadzības gadījumā, trešajā daļā, atbalsts tiek samazināts par 15 % un tiek izmaksāts tikai par to periodu, par kuru līgumslēdzējs sniedz pierādījumu par atbilstību kompetentās iestādes prasībām attiecībā uz to, ka sieri ir palikuši līguma paredzētajā uzglabāšanā.

3.   Atbalstu samaksā pēc līgumslēdzēja pieteikuma, beidzoties līgumā paredzētajam glabāšanas termiņam, 120 dienu laikā pēc pieteikuma saņemšanas ar noteikumu, ka ir veiktas pārbaudes, kas minētas 7. panta 3. punktā, un ka ir izpildīti nosacījumi par tiesībām uz atbalstu.

Tomēr, ja notiek administratīva izmeklēšana attiecībā uz tiesībām saņemt atbalstu, maksājumu veic tikai pēc tam, kad tika atzītas tiesības uz atbalstu.

9. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 16. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

| Siera kategorijas | Daudzumi, par kuriem ir tiesības saņemt atbalstu | Minimālais siera vecums | Periods, kurā produkti ievesti noliktavā | Periods, kurā produkti izvesti no noliktavas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Francijas ilgglabājamie sieri:






  — | aizsargāts cilmes vietas nosaukums attiecībā uz Beaufort vai Comté siera šķirnēm |

Siera kategorijas

Daudzumi, par kuriem ir tiesības saņemt atbalstu

Minimālais siera vecums

Periods, kurā produkti ievesti noliktavā

Periods, kurā produkti izvesti no noliktavas

Francijas ilgglabājamie sieri:

—

aizsargāts cilmes vietas nosaukums attiecībā uz Beaufort vai Comté siera šķirnēm

| — | sarkana etiķete (“Label Rouge”) attiecībā uz Emmental grand cru siera škirnēm |
| --- | --- |

—

sarkana etiķete (“Label Rouge”) attiecībā uz Emmental grand cru siera škirnēm

| — | A un B kategorijas Emmental vai Gruyère šķirņu sieri |
| --- | --- |

—

A un B kategorijas Emmental vai Gruyère šķirņu sieri

16 000 t

10 dienas

no 2006. gada 1. jūnija līdz 30. septembrim

no 2006. gada 1. oktobra līdz 2007. gada 31. martam

Vācijas ilgglabājamie sieri:

“Markenkäse” vai “Klasse fein”Emmentaler/Bergkäse

1 000 t

10 dienas

no 2006. gada 1. jūnija līdz 30. septembrim

no 2006. gada 1. oktobra līdz 2007. gada 31. martam

Īrijas ilgglabājamie sieri:

“Irish long-keeping cheese. Emmental, special grade”

900 t

10 dienas

no 2006. gada 1. jūnija līdz 30. septembrim

no 2006. gada 1. oktobra līdz 2007. gada 31. martam

Austrijas ilgglabājamie sieri:

| 1. | Güteklasse Emmentaler/Bergkäse/Alpkäse |
| --- | --- |

1.

Güteklasse Emmentaler/Bergkäse/Alpkäse

1 700 t

10 dienas

no 2006. gada 1. jūnija līdz 30. septembrim

no 2006. gada 1. oktobra līdz 2007. gada 31. martam

Somijas ilgglabājamie sieri:

“I luokka”

1 700 t

10 dienas

no 2006. gada 1. jūnija līdz 30. septembrim

no 2006. gada 1. oktobra līdz 2007. gada 31. martam

Zviedrijas ilgglabājamie sieri:

“Västerbotten/Prästost/Svecia/Grevé”

1 700 t

10 dienas

no 2006. gada 1. jūnija līdz 30. septembrim

no 2006. gada 1. oktobra līdz 2007. gada 31. martam

Polijas ilgglabājamie sieri:

“Podlaski/Piwny/Ementalski/Ser Corregio/Bursztyn/Wielkopolski”

3 000 t

10 dienas

no 2006. gada 1. jūnija līdz 30. septembrim

no 2006. gada 1. oktobra līdz 2007. gada 31. martam

Slovēnijas ilgglabājamie sieri:

“Ementalec/Zbrinc”

200 t

10 dienas

no 2006. gada 1. jūnija līdz 30. septembrim

no 2006. gada 1. oktobra līdz 2007. gada 31. martam

Lietuvas ilgglabājamie sieri:

“Goja/Džiugas”

700 t

10 dienas

no 2006. gada 1. jūnija līdz 30. septembrim

no 2006. gada 1. oktobra līdz 2007. gada 31. martam

Latvijas ilgglabājamie sieri:

“Rigamond, Ementāles tipa un Ekstra klases siers”

500 t

10 dienas

no 2006. gada 1. jūnija līdz 30. septembrim

no 2006. gada 1. oktobra līdz 2007. gada 31. martam

Ungārijas ilgglabājamie sieri:

“Hajdú”

300 t

10 dienas

no 2006. gada 1. jūnija līdz 30. septembrim

no 2006. gada 1. oktobra līdz 2007. gada 31. martam

Pecorino Romano

19 000 t

90 dienas un ražoti pēc 2005. gada 1. oktobra

no 2006. gada 1. jūnija līdz 31. decembrim

līdz 2007. gada 31. martam

Kefalotyri un Kasseri, kas ražoti no aitas vai kazas piena vai abu pienu maisījuma

2 500 t

90 dienas un ražoti pēc 2005. gada 30. novembra

no 2006. gada 1. jūnija līdz 30. novembrim

līdz 2007. gada 31. martam

---

| 17.5.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 129/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 129/9

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 735/2006

(2006. gada 16. maijs),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2659/94 par sīki izstrādātiem noteikumiem atbalsta piešķiršanai par “Grana Padano”, “Parmigiano Reggiano” un “Provolone” siera privātu uzglabāšanu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 10. panta b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulas (EK) Nr. 2659/94 (2) 6. panta 1. punktā ir paredzēti atbalsta apjomi “Grana Padano”, “Parmigiano Reggiano” un “Provolone” siera privātai uzglabāšanai. Ņemot vērā pieejamos finanšu resursus, uzglabāšanas izmaksu izmaiņas un paredzamo tirgus cenas maiņu, šie apjomi ir jāgroza. Attiecībā uz fiksētajām izmaksām ar atbalsta pasākumu vairs nav jākompensē citi izdevumi, kā vienīgi ikdienas uzglabāšanas izdevumi un finanšu izdevumi, jo uzglabāšana kā daļa no šo sieru parastā ražošanas procesa nerada papildu fiksētās izmaksas. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulas (EK) Nr. 2659/94 (2) 6. panta 1. punktā ir paredzēti atbalsta apjomi “Grana Padano”, “Parmigiano Reggiano” un “Provolone” siera privātai uzglabāšanai. Ņemot vērā pieejamos finanšu resursus, uzglabāšanas izmaksu izmaiņas un paredzamo tirgus cenas maiņu, šie apjomi ir jāgroza. Attiecībā uz fiksētajām izmaksām ar atbalsta pasākumu vairs nav jākompensē citi izdevumi, kā vienīgi ikdienas uzglabāšanas izdevumi un finanšu izdevumi, jo uzglabāšana kā daļa no šo sieru parastā ražošanas procesa nerada papildu fiksētās izmaksas.

| (2) | Attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 2659/94. |
| --- | --- |

(2)

Attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 2659/94.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 2659/94 6. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Atbalsta apjoms siera privātai uzglabāšanai ir šāds:

| a) | EUR 0,10 par tonnu par vienu uzglabāšanas dienu saskaņā ar līgumu par uzglabāšanas izdevumiem; |
| --- | --- |

a)

EUR 0,10 par tonnu par vienu uzglabāšanas dienu saskaņā ar līgumu par uzglabāšanas izdevumiem;

| b) | finanšu izdevumi – par vienu uzglabāšanas dienu saskaņā ar līgumu:






  — | EUR 0,38 par tonnu “Grana Padano” sieram, |
| --- | --- | --- |

b)

finanšu izdevumi – par vienu uzglabāšanas dienu saskaņā ar līgumu:

—

EUR 0,38 par tonnu “Grana Padano” sieram,

| — | EUR 0,46 par tonnu “Parmigiano Reggiano” sieram, |
| --- | --- |

—

EUR 0,46 par tonnu “Parmigiano Reggiano” sieram,

| — | EUR 0,30 par tonnu “Provolone” sieram.” |
| --- | --- |

—

EUR 0,30 par tonnu “Provolone” sieram.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 16. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 284, 1.11.1994., 26. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 826/2005 (OV L 137, 31.5.2005., 15. lpp.).

2

---

| 17.5.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 129/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 129/10

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 736/2006

(2006. gada 16. maijs)

par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras standartizācijas pārbaužu darba metodēm

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 15. jūlija Regulu (EK) Nr. 1592/2002 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi (1) un jo īpaši tās 16. pantu,

apspriedusies ar komiteju, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1592/2002 54. panta 1. punktā,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1592/2002 12. panta 2. punkta d) apakšpunkts prasa, lai Eiropas Aviācijas drošības aģentūra, turpmāk tekstā “Aģentūra”, veic inspicēšanu un izmeklēšanu, ja tas vajadzīgs, lai izpildītu savus uzdevumus. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1592/2002 12. panta 2. punkta d) apakšpunkts prasa, lai Eiropas Aviācijas drošības aģentūra, turpmāk tekstā “Aģentūra”, veic inspicēšanu un izmeklēšanu, ja tas vajadzīgs, lai izpildītu savus uzdevumus.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1592/2002 16. panta 1. punktā un 45. panta 1. punkts prasa, lai Aģentūra palīdz Komisijai uzraudzīt šīs regulas noteikumu, kā arī tās īstenošanas noteikumu piemērošanu, veicot standartizācijas pārbaudes dalībvalstu kompetentajās iestādēs. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1592/2002 16. panta 1. punktā un 45. panta 1. punkts prasa, lai Aģentūra palīdz Komisijai uzraudzīt šīs regulas noteikumu, kā arī tās īstenošanas noteikumu piemērošanu, veicot standartizācijas pārbaudes dalībvalstu kompetentajās iestādēs.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 1592/2002 45. panta 4. punktā izvirzīts noteikums, ka gadījumā, ja dalībvalsts kompetentās iestādes pārbaude ir saistīta ar kāda uzņēmuma vai uzņēmumu apvienības pārbaudi, Aģentūrai jāievēro regulas 46. panta noteikumi. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 1592/2002 45. panta 4. punktā izvirzīts noteikums, ka gadījumā, ja dalībvalsts kompetentās iestādes pārbaude ir saistīta ar kāda uzņēmuma vai uzņēmumu apvienības pārbaudi, Aģentūrai jāievēro regulas 46. panta noteikumi.

| (4) | Aģentūrai jāziņo Komisijai par pārbaudēm, kas veiktas, piemērojot Regulas (EK) Nr. 1592/2002 45. pantu. |
| --- | --- |

(4)

Aģentūrai jāziņo Komisijai par pārbaudēm, kas veiktas, piemērojot Regulas (EK) Nr. 1592/2002 45. pantu.

| (5) | Regulas (EK) Nr. 1592/2002 16. panta 4. punkts prasa, lai Komisija nosaka Aģentūras standartizācijas pārbaužu darba metodes. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (EK) Nr. 1592/2002 16. panta 4. punkts prasa, lai Komisija nosaka Aģentūras standartizācijas pārbaužu darba metodes.

| (6) | Šajās darba metodēs jāņem vērā dalībvalstu tiesību normas attiecībā uz atļauju un pilnvaru piešķiršanu tiem dalībvalstu darbiniekiem, kas piedalās Aģentūras veiktajās pārbaudēs. |
| --- | --- |

(6)

Šajās darba metodēs jāņem vērā dalībvalstu tiesību normas attiecībā uz atļauju un pilnvaru piešķiršanu tiem dalībvalstu darbiniekiem, kas piedalās Aģentūras veiktajās pārbaudēs.

| (7) | Komisijas 2003. gada 24. septembra Regulā (EK) Nr. 1702/2003, ar ko paredz īstenošanas noteikumus par sertifikāciju attiecībā uz gaisa kuģu un ar tiem saistīto ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīgumu un atbilstību vides aizsardzības prasībām, kā arī projektēšanas un ražošanas organizāciju sertifikāciju (2), noteikta procedūra, kas jāievēro valstu aviācijas iestādēm, pildot šos noteikumus. |
| --- | --- |

(7)

Komisijas 2003. gada 24. septembra Regulā (EK) Nr. 1702/2003, ar ko paredz īstenošanas noteikumus par sertifikāciju attiecībā uz gaisa kuģu un ar tiem saistīto ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīgumu un atbilstību vides aizsardzības prasībām, kā arī projektēšanas un ražošanas organizāciju sertifikāciju (2), noteikta procedūra, kas jāievēro valstu aviācijas iestādēm, pildot šos noteikumus.

| (8) | Komisijas 2003. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 2042/2003 par gaisa kuģu un aeronavigācijas ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīguma uzturēšanu un šo uzdevumu izpildē iesaistīto organizāciju un personāla apstiprināšanu (3) noteikta procedūra, kas jāievēro valstu aviācijas iestādēm, pildot šos noteikumus. |
| --- | --- |

(8)

Komisijas 2003. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 2042/2003 par gaisa kuģu un aeronavigācijas ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīguma uzturēšanu un šo uzdevumu izpildē iesaistīto organizāciju un personāla apstiprināšanu (3) noteikta procedūra, kas jāievēro valstu aviācijas iestādēm, pildot šos noteikumus.

| (9) | Šajā regulā noteiktās darba metodes neierobežo Komisijas izpildes pilnvaras, kas noteiktas Līgumā, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā noteiktās darba metodes neierobežo Komisijas izpildes pilnvaras, kas noteiktas Līgumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu nosaka darba metodes standartizācijas pārbaužu veikšanai dalībvalstu aviācijas iestādēs jomās, kas aptvertas Regulas (EK) Nr. 1592/2002 1. panta 1. punktā.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā izmanto šādas definīcijas:

| a) | “Pārbaude” ir Regulas (EK) Nr. 1592/2002 16. panta 1. punktā un 45. pantā minētā standartizācijas pārbaude, ko veic Aģentūra nolūkā uzraudzīt šīs regulas un tās īstenošanas noteikumu piemērošanu valstu aviācijas iestādēs. |
| --- | --- |

a)

“Pārbaude” ir Regulas (EK) Nr. 1592/2002 16. panta 1. punktā un 45. pantā minētā standartizācijas pārbaude, ko veic Aģentūra nolūkā uzraudzīt šīs regulas un tās īstenošanas noteikumu piemērošanu valstu aviācijas iestādēs.

| b) | “Valstu aviācijas iestādes” ir dalībvalstu kompetentās iestādes, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1592/2002 45. pantā. |
| --- | --- |

b)

“Valstu aviācijas iestādes” ir dalībvalstu kompetentās iestādes, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1592/2002 45. pantā.

| c) | “Aģentūras pilnvarotie darbinieki” ir personas, ko Aģentūra likumīgi pilnvarojusi veikt pārbaudes dalībvalstu kompetentajās iestādēs un pārbaudes uzņēmumos vai uzņēmumu apvienībās, lai pārliecinātos, kā šīs iestādes piemēro Regulu (EK) Nr. 1592/2002. |
| --- | --- |

c)

“Aģentūras pilnvarotie darbinieki” ir personas, ko Aģentūra likumīgi pilnvarojusi veikt pārbaudes dalībvalstu kompetentajās iestādēs un pārbaudes uzņēmumos vai uzņēmumu apvienībās, lai pārliecinātos, kā šīs iestādes piemēro Regulu (EK) Nr. 1592/2002.

| d) | “Dalībvalstu pilnvarotie darbinieki” ir personas, ko dalībvalstu kompetentās iestādes likumīgi pilnvarojušas palīdzēt Aģentūrai veikt pārbaudes. |
| --- | --- |

d)

“Dalībvalstu pilnvarotie darbinieki” ir personas, ko dalībvalstu kompetentās iestādes likumīgi pilnvarojušas palīdzēt Aģentūrai veikt pārbaudes.

3. pants

Pārbaužu veikšanas principi

1.   Lai novērtētu atbilstību Regulas (EK) Nr. 1592/2002 un tās īstenošanas noteikumu prasībām, Aģentūra veic pārbaudes valstu aviācijas iestādēs, kuru laikā tā īpaši pēta šo iestāžu atbilstību Regulas (EK) Nr. 1702/2003 pielikuma – 21. daļas un Regulas (EK) Nr. 2042/2003 I pielikuma (M daļas), II pielikuma (145. daļas), III pielikuma (66. daļas) un IV pielikuma (147. daļas) noteikumiem un par to izstrādā ziņojumu.

2.   Standartizācijas pārbaudes 1. punkta nolūkos var ietvert pārbaudāmās valsts aviācijas iestādes pārraudzībā esošo uzņēmumu un uzņēmumu apvienību pārbaudes.

3.   Standartizācijas pārbaudes veic pārskatāmā, efektīvā, saskaņotā un vienotā veidā.

4.   Aģentūra standartizācijas pārbaudes veic regulāri, un, ja vajadzīgs, arī īpašos gadījumos.

5.   Šī regula neskar Regulas (EK) Nr. 1592/2002 11. un 47. pantu un Komisijas Lēmumu 2001/844/EK, Euratom
   (4).

4. pants

Informācijas apmaiņa

1.   Valstu aviācijas iestādes pēc Aģentūras pieprasījuma sniedz tai visu informāciju, kas nepieciešama pārbaužu veikšanai.

2.   Iesniedzot šādu informācijas pieprasījumu dalībvalsts aviācijas iestādei un / vai uzņēmumam vai uzņēmumu apvienībai, Aģentūra norāda tā juridisko pamatu un mērķi, precizē, kāda informācija ir vajadzīga, un nosaka termiņu, kādā informācija jāiesniedz.

5. pants

Apmācības un kvalifikācijas kritēriji pārbaudes grupām un grupu vadītājiem

1.   Aģentūra izveido apmācības programmas, lai tās personāls iegūtu potenciāliem Aģentūras pilnvarotiem darbiniekiem un dalībvalstu pilnvarotiem darbiniekiem atbilstošu kvalifikāciju līdzdalībai valstu aviācijas iestāžu pārbaudēs un vajadzības gadījumā – uzņēmumu un uzņēmumu apvienību pārbaudēs.

2.   Aģentūra nosaka kvalifikācijas kritērijus savam personālam un dalībvalstu darbiniekiem, kas piedalās pārbaudes grupās. Kvalifikācijas kritērijos ietilpst zināšanas un pieredze revīzijas metožu izmantošanā, kā arī teorētiskas zināšanas un praktiska pieredze atbilstīgajos tehniskajos jautājumos, uz kuriem attiecas Regula (EK) Nr. 1592/2002 un tās īstenošanas noteikumi.

3.   Grupas vadītājiem jābūt ar ievērojamu pieredzi jomās, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 1592/2002 un tās īstenošanas noteikumi, un ar vismaz 5 gadu pieredzi inspektora un/vai revidenta amatā standartizācijas jomā. Grupu vadītājus un grupu dalībniekus apmāca par piemērojamām standartizācijas prasībām un procedūrām. Grupu dalībniekiem jābūt vismaz 5 gadu praktiskai pieredzei attiecīgajā pārbaudes jomā un zināšanām par kvalitātes nodrošināšanas sistēmas pētīšanas principiem.

6. pants

Pārbaudes grupu izveidošana

1.   Pārbaudes veic Aģentūras izveidotas grupas. Katrai grupai ir vadītājs un vismaz divi dalībnieki. Īpašajām pārbaudēm Aģentūra var pielāgot pārbaudes grupu lielumu. Grupu vadītāji ir Aģentūras pilnvaroti darbinieki. Grupas dalībnieki var būt Aģentūras un/vai dalībvalstu pilnvaroti darbinieki.

2.   Aģentūras pienācīgi apmācītus dalībvalstu darbiniekus, kas atbilst 5. pantā noteiktajiem kvalifikācijas kritērijiem un ir piedalījušies valstu aviācijas iestāžu un/vai to pārraudzībā esošu uzņēmumu vai uzņēmumu apvienību pārbaudēs, valstu aviācijas iestādes var norīkot piedalīties Aģentūras vadīto pārbaudes grupu darbā kā dalībvalstu pilnvarotus darbiniekus. Dalībvalstu pilnvaroti darbinieki nepiedalās savas dalībvalsts kompetentās iestādes pārbaudēs.

3.   Aģentūra nodrošina, ka, veidojot grupas, tām nebūs interešu konflikta ne ar pārbaudāmajām valstu iestādēm, ne arī ar pārbaudāmajiem uzņēmumiem vai uzņēmumu apvienībām. Attiecībā uz dalībvalstu pilnvarotajiem darbiniekiem, valsts aviācijas iestāde, kas amatpersonu norīkojusi, izsniedz tai paziņojumu, ka šī persona neatrodas interešu konfliktā.

4.   Dalībvalstis nozīmē valsts koordinatoru, kas palīdz Aģentūrai visos pārbaudes posmos, un tās nodrošina pārbaudes grupas(u) pavadību visas pārbaudes laikā.

5.   Aģentūra pirms pārbaudes uzsākšanas no valstu aviācijas iestādēm savlaicīgi pieprasa informāciju par dalībvalstu pilnvaroto darbinieku iespējām piedalīties pārbaudē. Pārbaužu plānošanā Aģentūrai jācenšas līdzsvarot dažādu dalībvalstu pilnvaroto darbinieku līdzdalību.

6.   Atbilstoši Kopienas noteikumiem un neskarot ikgadējo Kopienas budžeta procedūru, Aģentūra sedz izdevumus, ko rada valstu koordinatoru, kas paredzēti 9. panta 1. punkta a) apakšpunktā, un dalībvalstu pilnvaroto darbinieku līdzdalība Aģentūras veiktajās pārbaudēs un izmeklēšanās.

7. pants

Pārbaužu veikšana un ziņojumi par tām

Valsts aviācijas iestādes un, vajadzības gadījumā, uzņēmuma vai uzņēmumu apvienības standartizācijas pārbaudē ir šādi posmi:

| a) | sagatavošanas posms, kas sākas vismaz 10 nedēļas pirms pārbaudes; |
| --- | --- |

a)

sagatavošanas posms, kas sākas vismaz 10 nedēļas pirms pārbaudes;

| b) | apmeklējuma posms; |
| --- | --- |

b)

apmeklējuma posms;

| c) | ziņošanas posms, kura maksimālais ilgums ir 12 nedēļas pēc pārbaudes, un |
| --- | --- |

c)

ziņošanas posms, kura maksimālais ilgums ir 12 nedēļas pēc pārbaudes, un

| d) | pēcpārbaudes posms, kura maksimālais ilgums ir 16 nedēļas pēc ziņošanas posma; |
| --- | --- |

d)

pēcpārbaudes posms, kura maksimālais ilgums ir 16 nedēļas pēc ziņošanas posma;

| e) | noslēguma posms pēcpārbaudes posma beigās. |
| --- | --- |

e)

noslēguma posms pēcpārbaudes posma beigās.

8. pants

Sagatavošanās posms

Sagatavošanas posma laikā Aģentūra:

| a) | paziņo valsts aviācijas iestādei par pārbaudi vismaz 10 nedēļas pirms pārbaudes apmeklējuma, tad savāc vajadzīgo informāciju pārbaudes apmeklējuma sagatavošanai, nosaka apmeklējuma programmu un lemj par pārbaudes grupas sastāvu, kā arī jebkādām iespējamām izmaiņām tajā, un |
| --- | --- |

a)

paziņo valsts aviācijas iestādei par pārbaudi vismaz 10 nedēļas pirms pārbaudes apmeklējuma, tad savāc vajadzīgo informāciju pārbaudes apmeklējuma sagatavošanai, nosaka apmeklējuma programmu un lemj par pārbaudes grupas sastāvu, kā arī jebkādām iespējamām izmaiņām tajā, un

| b) | vismaz 6 nedēļas pirms pārbaudes apmeklējuma nosūta pārbaudāmajai valsts aviācijas iestādei paziņojumu par pārbaudi un pārbaudes anketu, kuru tai jāaizpilda un, vajadzības gadījumā, jāaizpilda arī uzņēmumam vai uzņēmumu apvienībai, kurus jāpārbauda šīs valsts aviācijas iestādes pārbaudes gaitā. |
| --- | --- |

b)

vismaz 6 nedēļas pirms pārbaudes apmeklējuma nosūta pārbaudāmajai valsts aviācijas iestādei paziņojumu par pārbaudi un pārbaudes anketu, kuru tai jāaizpilda un, vajadzības gadījumā, jāaizpilda arī uzņēmumam vai uzņēmumu apvienībai, kurus jāpārbauda šīs valsts aviācijas iestādes pārbaudes gaitā.

9. pants

Apmeklējuma posms

1.   Apmeklējuma posma laikā Aģentūra:

| a) | organizē pārbaudes grupas un pārbaudāmās valsts aviācijas iestādes valsts koordinatora iepriekšēju un apkopojošu noslēguma sanāksmi vai nu šīs aviācijas iestādes, vai savās telpās, galveno uzmanību šādās sanāksmēs pievēršot pārbaudes apmeklējuma organizatoriskajiem aspektiem un vispārējai norisei; |
| --- | --- |

a)

organizē pārbaudes grupas un pārbaudāmās valsts aviācijas iestādes valsts koordinatora iepriekšēju un apkopojošu noslēguma sanāksmi vai nu šīs aviācijas iestādes, vai savās telpās, galveno uzmanību šādās sanāksmēs pievēršot pārbaudes apmeklējuma organizatoriskajiem aspektiem un vispārējai norisei;

| b) | veic apmeklējumus uz vietas, ieskaitot sākuma un nobeiguma vizītes valsts aviācijas iestādes galvenajā birojā un, ja vajadzīgs, tās reģionālajos birojos; valsts aviācijas iestāžu pārbaudēs var iekļaut arī to pārraudzībā esošu uzņēmumu vai uzņēmumu apvienību pārbaudes; |
| --- | --- |

b)

veic apmeklējumus uz vietas, ieskaitot sākuma un nobeiguma vizītes valsts aviācijas iestādes galvenajā birojā un, ja vajadzīgs, tās reģionālajos birojos; valsts aviācijas iestāžu pārbaudēs var iekļaut arī to pārraudzībā esošu uzņēmumu vai uzņēmumu apvienību pārbaudes;

| c) | veic pārbaudāmās valsts aviācijas iestādes darbinieku iztaujāšanu un pārbauda lietvedību, datus un procedūras, kā arī citu attiecīgu materiālu, izmantojot mehānismus, kas jāizveido saskaņā ar šīs regulas 18. panta prasībām, nodrošinot pārbaudes pārskatāmību un konsekvenci; |
| --- | --- |

c)

veic pārbaudāmās valsts aviācijas iestādes darbinieku iztaujāšanu un pārbauda lietvedību, datus un procedūras, kā arī citu attiecīgu materiālu, izmantojot mehānismus, kas jāizveido saskaņā ar šīs regulas 18. panta prasībām, nodrošinot pārbaudes pārskatāmību un konsekvenci;

| d) | pārbaudītajai valsts aviācijas iestādei noslēguma sanāksmē iesniedz provizorisku ziņojumu par pārbaudi; šajā ziņojumā jāiekļauj pārbaudītās valsts aviācijas iestādes iesniegtās piezīmes pārbaudes apmeklējuma laikā, ja tādas ir, kā arī prasība valsts aviācijas iestādei veikt nekavējošus un efektīvus koriģējošus pasākumus, lai likvidētu tiešu drošības apdraudējumu, ja tāds ir atklāts pārbaudes laikā; |
| --- | --- |

d)

pārbaudītajai valsts aviācijas iestādei noslēguma sanāksmē iesniedz provizorisku ziņojumu par pārbaudi; šajā ziņojumā jāiekļauj pārbaudītās valsts aviācijas iestādes iesniegtās piezīmes pārbaudes apmeklējuma laikā, ja tādas ir, kā arī prasība valsts aviācijas iestādei veikt nekavējošus un efektīvus koriģējošus pasākumus, lai likvidētu tiešu drošības apdraudējumu, ja tāds ir atklāts pārbaudes laikā;

| e) | pieprasa, lai apkopojošajā noslēguma sanāksmē, kas minēta a) apakšpunktā, tiktu iesniegti pierādījumi par pārbaudītās valsts aviācijas iestādes veikto koriģējošo darbību. |
| --- | --- |

e)

pieprasa, lai apkopojošajā noslēguma sanāksmē, kas minēta a) apakšpunktā, tiktu iesniegti pierādījumi par pārbaudītās valsts aviācijas iestādes veikto koriģējošo darbību.

2.   Veicot 1. punktā minētā posma uzdevumus, Aģentūra var iztaujāt jebkuru fizisku vai juridisku personu nolūkā savākt informāciju, kas attiecas uz pārbaudes priekšmetu. Ja šādu iztaujāšanu veic uzņēmuma teritorijā, Aģentūra, nosūtot paziņojumu 2 nedēļu laikā pirms tās, informē dalībvalsts aviācijas iestādi, kuras teritorijā iztaujāšana notiks, kā arī aviācijas iestādi, kuras pārraudzībā atrodas konkrētais uzņēmums. Pēc šīs dalībvalsts aviācijas iestādes pieprasījuma tās darbinieki var palīdzēt Aģentūras pilnvarotajām personām veikt iztaujāšanu.

10. pants

Ziņošanas posms

Ziņošanas posma laikā Aģentūra izstrādā galīgo pārbaudes ziņojumu, kurā iekļauj detalizētas ziņas par pārbaudes gaitu, jo īpaši pievēršoties pārbaudes gaitā gūtajiem atzinumiem atbilstoši 13. pantā aprakstītajam. Šajā ziņojumā iekļauj arī pārbaudītās valsts aviācijas iestādes piezīmes, ja tādas ir iesniegtas. Galīgo pārbaudes ziņojumu nosūta pārbaudītajai valsts aviācijas iestādei, Komisijai un attiecīgajai dalībvalstij. Komisija pēc tam var nosūtīt šo ziņojumu visām valstu aviācijas iestādēm.

Ja provizoriskajā pārbaudes ziņojumā ir prasība veikt nekavējošus koriģējošus pasākumus, kā paredzēts 9. panta 1. punkta d) apakšpunktā, un attiecīgā valsts aviācijas iestāde nav pienācīgi reaģējusi uz šādu prasību, galīgajā pārbaudes ziņojumā iekļauj šāda fakta konstatāciju.

11. pants

Pēcpārbaudes posms

Pēcpārbaudes posma laikā Aģentūra

| a) | 16 nedēļu laikā kopš šā posma sākuma vienojas ar pārbaudīto valsts aviācijas iestādi par rīcības plānu, nosakot koriģējošus pasākumus un atbilstīgu laikposmu, kurā šādi pasākumi veicami, lai atrisinātu jebkādus saskaņā ar 7. pantu konstatētos trūkumus; |
| --- | --- |

a)

16 nedēļu laikā kopš šā posma sākuma vienojas ar pārbaudīto valsts aviācijas iestādi par rīcības plānu, nosakot koriģējošus pasākumus un atbilstīgu laikposmu, kurā šādi pasākumi veicami, lai atrisinātu jebkādus saskaņā ar 7. pantu konstatētos trūkumus;

| b) | sāk saskaņoto koriģējošo pasākumu norises uzraudzību; pārbaudītā valsts aviācijas iestāde informē Aģentūru par koriģējošo pasākumu ieviešanu. |
| --- | --- |

b)

sāk saskaņoto koriģējošo pasākumu norises uzraudzību; pārbaudītā valsts aviācijas iestāde informē Aģentūru par koriģējošo pasākumu ieviešanu.

12. pants

Noslēguma posms

Noslēguma posma laikā Aģentūra

| a) | pārbauda un apstiprina, ka rīcības plāna pakāpeniska īstenošana norit apmierinoši; šajā nolūkā pārbaudītā valsts aviācijas iestāde informē Aģentūru par koriģējošo pasākumu ieviešanu; |
| --- | --- |

a)

pārbauda un apstiprina, ka rīcības plāna pakāpeniska īstenošana norit apmierinoši; šajā nolūkā pārbaudītā valsts aviācijas iestāde informē Aģentūru par koriģējošo pasākumu ieviešanu;

| b) | sniedz paziņojumu par noslēguma atzinumiem, ja pārbaudītās valsts aviācijas iestādes veiktās darbības ir apmierinošas. Šādu paziņojumu adresē pārbaudītajai aviācijas iestādei, attiecīgajai dalībvalstij un Komisijai. Komisija pēc tam var nosūtīt šo ziņojumu visām valstu aviācijas iestādēm. |
| --- | --- |

b)

sniedz paziņojumu par noslēguma atzinumiem, ja pārbaudītās valsts aviācijas iestādes veiktās darbības ir apmierinošas. Šādu paziņojumu adresē pārbaudītajai aviācijas iestādei, attiecīgajai dalībvalstij un Komisijai. Komisija pēc tam var nosūtīt šo ziņojumu visām valstu aviācijas iestādēm.

13. pants

Pārbaudes atzinumi

Vērtējot atbilstību Regulas (EK) Nr. 1592/2002 un tās īstenošanas noteikumu prasībām, attiecīgā galīgā pārbaudes ziņojuma atzinumus klasificē kā

| a) | pilnībā atbilstošus; |
| --- | --- |

a)

pilnībā atbilstošus;

| b) | atbilstošus, lai gan atsevišķās jomās vēlami uzlabojumi [atsauce uz attiecīgajiem noteikumiem], lai panāktu lielāku efektivitāti; |
| --- | --- |

b)

atbilstošus, lai gan atsevišķās jomās vēlami uzlabojumi [atsauce uz attiecīgajiem noteikumiem], lai panāktu lielāku efektivitāti;

| c) | neatbilstošus, ar objektīvām norādēm par nenozīmīgiem trūkumiem, kas apstiprina neatbilstību piemērojamām prasībām jomās [atsauce uz attiecīgajiem noteikumiem], kas varētu izraisīt standartizācijas problēmas; |
| --- | --- |

c)

neatbilstošus, ar objektīvām norādēm par nenozīmīgiem trūkumiem, kas apstiprina neatbilstību piemērojamām prasībām jomās [atsauce uz attiecīgajiem noteikumiem], kas varētu izraisīt standartizācijas problēmas;

| d) | neatbilstošus, ar objektīvām norādēm par nozīmīgiem trūkumiem, kas liecina par neatbilstību piemērojamām prasībām jomās [atsauce uz attiecīgajiem noteikumiem], kas, tos nekavējoši nenovēršot, papildus standartizācijas problēmām varētu izraisīt arī drošības problēmas; |
| --- | --- |

d)

neatbilstošus, ar objektīvām norādēm par nozīmīgiem trūkumiem, kas liecina par neatbilstību piemērojamām prasībām jomās [atsauce uz attiecīgajiem noteikumiem], kas, tos nekavējoši nenovēršot, papildus standartizācijas problēmām varētu izraisīt arī drošības problēmas;

| e) | nepiemērotus; |
| --- | --- |

e)

nepiemērotus;

| f) | neapstiprinātus, ja pārbaudītā valsts aviācijas iestāde apņemas drīz pēc pārbaudes iesniegt materiālus pierādījumus, kas nav bijuši tieši pieejami apmeklējuma laikā, par atbilstību atzinumiem, kuri pretējā gadījumā tiktu klasificēti kā paredzēts c) vai d) apakšpunktā. |
| --- | --- |

f)

neapstiprinātus, ja pārbaudītā valsts aviācijas iestāde apņemas drīz pēc pārbaudes iesniegt materiālus pierādījumus, kas nav bijuši tieši pieejami apmeklējuma laikā, par atbilstību atzinumiem, kuri pretējā gadījumā tiktu klasificēti kā paredzēts c) vai d) apakšpunktā.

14. pants

Pieeja informācijai pārbaužu ziņojumos

Ja pārbaudes ziņojumā iekļautā informācija attiecas uz uzņēmumu, kas atrodas trešās valsts pārvaldes iestāžu pakļautībā un tam ir piemērojams Kopienas nolīgums, kas noslēgts atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1592/2002 9. panta prasībām, tad saskaņā ar nolīguma attiecīgajiem noteikumiem šī trešā valsts var saņemt tādu informāciju kā līgumslēdzēja puse.

15. pants

Darbības pēc pārbaudes ziņojuma

1.   Aģentūra jebkurā laikā vai pēc Komisijas pieprasījuma var veikt pārbaudes valstu aviācijas iestādēs un, ja vajadzīgs, uzņēmumos vai uzņēmumu apvienībās, lai novērtētu, vai koriģējošie pasākumi ir īstenoti sekmīgi. Par šādām pārbaudēm jāpaziņo attiecīgajai valsts aviācijas iestādei divas nedēļas iepriekš, taču tām nav jāatbilst 8.–12. pantā paredzētajiem termiņiem un procedūrām, izņemot galīgā pārbaudes ziņojuma iesniegšanu.

2.   Ja ziņošanas posma laikā galīgajā pārbaudes ziņojumā atbilstīgi 13. panta c), d) vai f) apakšpunktam sniegts atzinums par neatbilstību, Aģentūra pārbaudītās dalībvalsts aviācijas iestādei pieprasa sniegt paskaidrojumus un/vai veikt koriģējošus pasākumus, nosakot termiņu, kas nepārsniedz 2 nedēļas atzinumiem, kas iegūti atbilstīgi 13. panta d) un f) apakšpunktam, un 10 nedēļas atzinumiem, kas iegūti atbilstīgi 13. panta c) apakšpunktam.

3.   Ja pārbaudāmās dalībvalsts aviācijas iestādes paskaidrojumi Aģentūru neapmierina vai ja šī iestāde savlaicīgi nepiedāvā apmierinošus koriģējošus pasākumus, vai tos pienācīgi neīsteno, Aģentūra attiecīgajai valsts aviācijas iestādei, kā arī Komisijai un attiecīgajai dalībvalstij iesniedz papildu ziņojumu. Komisija pēc tam var nosūtīt šo ziņojumu visām valstu aviācijas iestādēm.

4.   Pēc 3. punktā paredzētā ziņojuma publiskošanas un neskarot Līguma 226. panta noteikumus, attiecībā uz atzinumiem, kas gūti saskaņā ar šīs regulas 13. panta c) un d) apakšpunktu, Komisija var rīkoties šādi:

| a) | nosūtīt piezīmes attiecīgai dalībvalstij vai pieprasīt turpmākus paskaidrojumus par visiem pārbaudes atzinumiem vai to daļu; |
| --- | --- |

a)

nosūtīt piezīmes attiecīgai dalībvalstij vai pieprasīt turpmākus paskaidrojumus par visiem pārbaudes atzinumiem vai to daļu;

| b) | pieprasīt Aģentūrai veikt visas nepieciešamās valsts aviācijas iestāžu pārbaudes, lai kontrolētu koriģējošo pasākumu īstenošanu, par šādu pārraudzības pasākumu paziņojot vismaz 2 nedēļas iepriekš. |
| --- | --- |

b)

pieprasīt Aģentūrai veikt visas nepieciešamās valsts aviācijas iestāžu pārbaudes, lai kontrolētu koriģējošo pasākumu īstenošanu, par šādu pārraudzības pasākumu paziņojot vismaz 2 nedēļas iepriekš.

16. pants

Īpašas pārbaudes

Aģentūra veic valstu aviācijas iestāžu īpašas pārbaudes pēc Komisijas pieprasījuma ikreiz, kad tas tiek uzskatīts par nepieciešamu drošības apsvērumu dēļ. Par šādām pārbaudēm jāpaziņo attiecīgajai valsts aviācijas iestādei divas nedēļas iepriekš, taču tām nav jāatbilst 7.–12. pantā paredzētajiem termiņiem un procedūrām, izņemot galīgā pārbaudes ziņojuma iesniegšanu.

17. pants

Standartizācijas pārbaudes programma un gada pārskats

Aģentūra nosaka ikgadēju pārbaužu programmu katrā jomā, ko reglamentē Regulas (EK) Nr. 1592/2002 īstenošanas noteikumi. Šādu ikgadēju programmu paziņo Komisijai kā daļu no Aģentūras darba programmas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1592/2002 24. panta 2. punkta c) apakšpunkta noteikumiem.

Aģentūra ik gadus līdz 31. martam iesniedz Komisijai gada pārskatu, sniedzot iepriekšējā gadā veikto standartizācijas pārbaužu analīzi.

18. pants

Darba procedūras

Ne vēlāk kā divus mēnešus pēc regulas stāšanās spēkā Aģentūra izstrādā atbilstošas darba procedūras to uzdevumu veikšanai, kas tai uzticēti saskaņā ar šīs regulas 5.–16. pantu.

19. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 16. maijā

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Jacques BARROT

---

(1)  OV L 240, 7.9.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1701/2003 (OV L 243, 27.9.2003., 5. lpp.).

1

(2)  OV L 243, 27.9.2003., 6. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 706/2006 (OV L 122, 9.5.2006., 16. lpp.).

2

(3)  OV L 315, 28.11.2003., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 707/2006 (OV L 122, 9.5.2006., 17. lpp.).

3

(4)  OV L 317, 3.12.2001., 1. lpp.

4

---

| 17.5.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 129/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 129/16

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 737/2006

(2006. gada 16. maijs),

ar ko groza ievedmuitas nodokli labības nozarē, ko piemēro no 2006. gada 17. maija

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003, ar ko izveido labības tirgu kopējo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 1996. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 1249/96, ar ko izstrādā Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumus attiecībā uz ievedmuitas nodokli labības nozarē (2), un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ievedmuita labības nozarē ir noteikta ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 731/2006 (3). |
| --- | --- |

(1)

Ievedmuita labības nozarē ir noteikta ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 731/2006 (3).

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 1. punktā paredzēts, ka gadījumā, ja tās piemērošanas laikā vidējais aprēķinātais ievedmuitas daudzums par 5 EUR/t atšķiras no fiksētās ievedmuitas, tiek piemērota attiecīga korekcija. Šāda atšķirība ir notikusi. Tādēļ jāpielāgo ievedmuita, kas noteikta Regulā (EK) Nr. 731/2006, |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 1. punktā paredzēts, ka gadījumā, ja tās piemērošanas laikā vidējais aprēķinātais ievedmuitas daudzums par 5 EUR/t atšķiras no fiksētās ievedmuitas, tiek piemērota attiecīga korekcija. Šāda atšķirība ir notikusi. Tādēļ jāpielāgo ievedmuita, kas noteikta Regulā (EK) Nr. 731/2006,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 731/2006 I un II pielikumu aizstāj ar šīs regulas I un II pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 17. maijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 16. maijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. L. DEMARTY

---

(1)  OV L 270, 29.9.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 161, 29.6.1996., 125. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1110/2003 (OV L 158, 27.6.2003., 12. lpp.).

2

(3)  OV L 128, 16.5.2006., 5. lpp.

3

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 2. punktā minēto produktu ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2006. gada 17. maija

| KN kods | Preču nosaukums | Ievedmuita (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Augstas kvalitātes cietie kvieši | 0,00 |
| vidējas kvalitātes | 0,00 |
| zemas kvalitātes | 19,13 |
| 1001 90 91 | Parastas kviešu sēklas | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Parasti augstas kvalitātes kvieši, izņemot sēklu | 0,00 |
| 1002 00 00 | Rudzi | 56,42 |
| 1005 10 90 | Kukurūzas sēklas, izņemot hibrīdu | 60,00 |
| 1005 90 00 | Kukurūza, izņemot sēklas (2) | 60,00 |
| 1007 00 90 | Graudu sorgo, izņemot hibrīdu sēšanai | 56,42 |

KN kods

Preču nosaukums

Ievedmuita (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Augstas kvalitātes cietie kvieši

0,00

vidējas kvalitātes

0,00

zemas kvalitātes

19,13

1001 90 91

Parastas kviešu sēklas

0,00

ex 1001 90 99

Parasti augstas kvalitātes kvieši, izņemot sēklu

0,00

1002 00 00

Rudzi

56,42

1005 10 90

Kukurūzas sēklas, izņemot hibrīdu

60,00

1005 90 00

Kukurūza, izņemot sēklas (2)

60,00

1007 00 90

Graudu sorgo, izņemot hibrīdu sēšanai

56,42

---

(1)  Par precēm, ko Kopienā ieved pāri Atlantijas okeānam vai pa Suecas kanālu (Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 4. punkts), importētājs var saņemt nodevu samazinājumu:

| — | 3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūrā, vai |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūrā, vai

| — | 2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Īrijā, Apvienotajā Karalistē, Dānijā, Igaunijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Īrijā, Apvienotajā Karalistē, Dānijā, Igaunijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē.

(2)  Importētājs saņem vienotas likmes samazinājumu 24 EUR/t, ja tiek pildīti nosacījumi, kas izstrādāti Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 5. punktā.

---

II PIELIKUMS

Muitas nodokļu aprēķināšanas elementi

(15.5.2006)

| 1) | Vidējie rādītāji par laikposmu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā:











  Biržas kotējumi | Mineapole | Čikāga | Mineapole | Mineapole | Mineapole | Mineapole |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produkti (% proteīnu 12 % mitrumā) | HRS2 | YC3 | HAD2 | vidējā kvalitāte (1) | zema kvalitāte (2) | ASV mieži 2 |
| Kotējums (EUR/t) | 140,18 (3) | 75,75 | 152,03 | 142,03 | 122,03 | 85,15 |
| Subsīdija par Persijas līča reģionu (EUR/t) | — | 9,75 | — | | | — |
| Subsīdija par Lielo Ezeru reģionu (EUR/t) | 23,04 | — | — | | | — |

1)

Vidējie rādītāji par laikposmu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā:

Biržas kotējumi

Mineapole

Čikāga

Mineapole

Mineapole

Mineapole

Mineapole

Produkti (% proteīnu 12 % mitrumā)

HRS2

YC3

HAD2

vidējā kvalitāte (1)

zema kvalitāte (2)

ASV mieži 2

Kotējums (EUR/t)

140,18 (3)

75,75

152,03

142,03

122,03

85,15

Subsīdija par Persijas līča reģionu (EUR/t)

—

9,75

—

—

Subsīdija par Lielo Ezeru reģionu (EUR/t)

23,04

—

—

—

| 2) | Vidējie rādītāji par laikposmu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā:
  Frakts/izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama 16,96 EUR/t; Lielo Ezeru reģions–Roterdama 20,86 EUR/t. |
| --- | --- |

2)

Vidējie rādītāji par laikposmu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā:

Frakts/izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama 16,96 EUR/t; Lielo Ezeru reģions–Roterdama 20,86 EUR/t.

| 3) | Subsīdijas Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 2. punkta trešās daļas nozīmē: | 0,00 EUR/t (HRW2)
  0,00 EUR/t (SRW2). |
| --- | --- | --- |

3)

Subsīdijas Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 2. punkta trešās daļas nozīmē:

0,00 EUR/t (HRW2)

0,00 EUR/t (SRW2).

---

(1)  Atskaitījums 10 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 1. punkts)

(2)  Atskaitījums 30 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 3. pants)

(3)  Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts)

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

| 17.5.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 129/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 129/19

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 3. janvāris)

par valsts noteikumiem, par kuriem paziņojusi Zviedrijas Karaliste atbilstoši EK Līguma 95. panta 4. punktam attiecībā uz maksimālo pieļaujamo kadmija saturu mēslošanas līdzekļos

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 5532)

(Autentisks ir tikai teksts zviedru valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2006/347/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 95. panta 6. punktu,

tā kā:

I.   FAKTI

1.   Kopienas tiesību akti

| (1) | Padomes 1975. gada 18. decembra Direktīvā 76/116/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mēslošanas līdzekļiem (1) ir noteiktas prasības, kurām mēslošanas līdzekļiem jāatbilst, lai tos laistu tirgū ar apzīmējumu “EK mēslošanas līdzekļi”. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 1975. gada 18. decembra Direktīvā 76/116/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mēslošanas līdzekļiem (1) ir noteiktas prasības, kurām mēslošanas līdzekļiem jāatbilst, lai tos laistu tirgū ar apzīmējumu “EK mēslošanas līdzekļi”.

| (2) | Direktīvas 76/116/EEK I pielikumā ir noteikts tipa apzīmējums un attiecīgās prasības, t. i., kādam jābūt mēslošanas līdzekļu ar EK apzīmējumu sastāvam. Šajā sarakstā iekļautie mēslošanas līdzekļi ar EK apzīmējumu ir sadalīti kategorijās atkarībā no primāro barības vielu satura, t. i., no šādiem elementiem: slāpeklis, fosfors un kālijs. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvas 76/116/EEK I pielikumā ir noteikts tipa apzīmējums un attiecīgās prasības, t. i., kādam jābūt mēslošanas līdzekļu ar EK apzīmējumu sastāvam. Šajā sarakstā iekļautie mēslošanas līdzekļi ar EK apzīmējumu ir sadalīti kategorijās atkarībā no primāro barības vielu satura, t. i., no šādiem elementiem: slāpeklis, fosfors un kālijs.

| (3) | Saskaņā ar Direktīvas 76/116/EEK 7. pantu dalībvalstis nedrīkst aizliegt, ierobežot vai traucēt tādu mēslošanas līdzekļu laišanu tirgū daudzuma, identifikācijas, marķējuma vai iepakojuma dēļ, kuriem ir apzīmējums “EK mēslošanas līdzeklis”, kas atbilst šīs direktīvas noteikumiem. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Direktīvas 76/116/EEK 7. pantu dalībvalstis nedrīkst aizliegt, ierobežot vai traucēt tādu mēslošanas līdzekļu laišanu tirgū daudzuma, identifikācijas, marķējuma vai iepakojuma dēļ, kuriem ir apzīmējums “EK mēslošanas līdzeklis”, kas atbilst šīs direktīvas noteikumiem.

| (4) | Ar Komisijas 2002. gada 24. maija Lēmumu 2002/399/EK par valsts noteikumiem, par kuriem paziņojusi Zviedrijas Karaliste atbilstoši EK Līguma 95. panta 4. punktam attiecībā uz maksimālo pieļaujamo kadmija saturu mēslošanas līdzekļos (2), tika piešķirta atkāpe no Direktīvas 76/116/EEK noteikumiem, apstiprinot Zviedrijas noteikumus, kas aizliedz Zviedrijas tirgū laist mēslošanas līdzekļus ar kadmija saturu, kas pārsniedz 100 gramus uz tonnu fosfora. Šo atkāpi piemēroja līdz 2005. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(4)

Ar Komisijas 2002. gada 24. maija Lēmumu 2002/399/EK par valsts noteikumiem, par kuriem paziņojusi Zviedrijas Karaliste atbilstoši EK Līguma 95. panta 4. punktam attiecībā uz maksimālo pieļaujamo kadmija saturu mēslošanas līdzekļos (2), tika piešķirta atkāpe no Direktīvas 76/116/EEK noteikumiem, apstiprinot Zviedrijas noteikumus, kas aizliedz Zviedrijas tirgū laist mēslošanas līdzekļus ar kadmija saturu, kas pārsniedz 100 gramus uz tonnu fosfora. Šo atkāpi piemēroja līdz 2005. gada 31. decembrim.

| (5) | Grozītā Direktīva 76/116/EEK ir aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Regulu (EK) Nr. 2003/2003 attiecībā uz mēslošanas līdzekļiem (3). |
| --- | --- |

(5)

Grozītā Direktīva 76/116/EEK ir aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Regulu (EK) Nr. 2003/2003 attiecībā uz mēslošanas līdzekļiem (3).

| (6) | Regulas (EK) Nr. 2003/2003 35. panta 2. punktā noteikts, ka atkāpes no Direktīvas 76/116/EEK, ko Komisija piešķīrusi saskaņā ar Līguma 95. panta 6. punktu, 7. panta uzskatāmas par atkāpēm no šīs regulas 5. panta un tās joprojām ir spēkā neatkarīgi no šīs regulas stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

(6)

Regulas (EK) Nr. 2003/2003 35. panta 2. punktā noteikts, ka atkāpes no Direktīvas 76/116/EEK, ko Komisija piešķīrusi saskaņā ar Līguma 95. panta 6. punktu, 7. panta uzskatāmas par atkāpēm no šīs regulas 5. panta un tās joprojām ir spēkā neatkarīgi no šīs regulas stāšanās spēkā.

| (7) | Regulas (EK) Nr. 2003/2003 15. apsvērumā paziņots, ka Komisija izskatīs jautājumu par nejaušu kadmija saturu minerālmēslos un vajadzības gadījumā gatavos priekšlikumu regulai un to iesniegs Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(7)

Regulas (EK) Nr. 2003/2003 15. apsvērumā paziņots, ka Komisija izskatīs jautājumu par nejaušu kadmija saturu minerālmēslos un vajadzības gadījumā gatavos priekšlikumu regulai un to iesniegs Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (8) | Tiek gatavots Komisijas priekšlikums par kadmiju mēslošanas līdzekļos. |
| --- | --- |

(8)

Tiek gatavots Komisijas priekšlikums par kadmiju mēslošanas līdzekļos.

2.   Zviedrijas pievienošanās

| (9) | Zviedrija pievienojās Eiropas Savienībai 1995. gada 1. janvārī. Pievienošanās aktā (4) ir pārejas noteikumi saistībā ar kadmija izmantošanu un realizāciju attiecīgajā dalībvalstī. 112. panta 1. punktā noteikts, ka saskaņā ar minēto pielikumu un ar nosacījumu, ka ir izpildīti tajā noteiktie nosacījumi, četrus gadus no pievienošanās datuma akta XII pielikumā minētos noteikumus Zviedrijā nepiemēro. Pievienošanās akta 112. pantā un XII pielikuma 4. punktā paredzēts, ka līdz 1999. gada 1. janvārim Zviedrijā nepiemēro Direktīvas 76/116/EEK 7. pantu, ciktāl tas attiecas uz kadmija saturu mēslošanas līdzekļos, un ka līdz 1998. gada 31. decembrim pārskatīs Direktīvas 76/116/EEK noteikumus saskaņā ar Kopienas procedūrām. |
| --- | --- |

(9)

Zviedrija pievienojās Eiropas Savienībai 1995. gada 1. janvārī. Pievienošanās aktā (4) ir pārejas noteikumi saistībā ar kadmija izmantošanu un realizāciju attiecīgajā dalībvalstī. 112. panta 1. punktā noteikts, ka saskaņā ar minēto pielikumu un ar nosacījumu, ka ir izpildīti tajā noteiktie nosacījumi, četrus gadus no pievienošanās datuma akta XII pielikumā minētos noteikumus Zviedrijā nepiemēro. Pievienošanās akta 112. pantā un XII pielikuma 4. punktā paredzēts, ka līdz 1999. gada 1. janvārim Zviedrijā nepiemēro Direktīvas 76/116/EEK 7. pantu, ciktāl tas attiecas uz kadmija saturu mēslošanas līdzekļos, un ka līdz 1998. gada 31. decembrim pārskatīs Direktīvas 76/116/EEK noteikumus saskaņā ar Kopienas procedūrām.

| (10) | Pievienošanās akta 2. pantā noteikts, ka “Pamatlīgumi un akti, ko iestādes pieņēmušas pirms pievienošanās, no pievienošanās dienas ir saistoši jaunajām dalībvalstīm un piemērojami tajās atbilstīgi minētajos līgumos un šajā aktā paredzētajiem nosacījumiem.” Pievienošanās akta 168. pantā noteikts, ka “jaunajās dalībvalstīs stājas spēkā pasākumi, kas vajadzīgi, lai tās no pievienošanās izpildītu noteikumus direktīvās un lēmumos EK līguma 189. panta (tagad 249. panta) nozīmē [...], ja vien XIX pielikumā vai citur šajā aktā šim nolūkam nav norādīts termiņš”. |
| --- | --- |

(10)

Pievienošanās akta 2. pantā noteikts, ka “Pamatlīgumi un akti, ko iestādes pieņēmušas pirms pievienošanās, no pievienošanās dienas ir saistoši jaunajām dalībvalstīm un piemērojami tajās atbilstīgi minētajos līgumos un šajā aktā paredzētajiem nosacījumiem.” Pievienošanās akta 168. pantā noteikts, ka “jaunajās dalībvalstīs stājas spēkā pasākumi, kas vajadzīgi, lai tās no pievienošanās izpildītu noteikumus direktīvās un lēmumos EK līguma 189. panta (tagad 249. panta) nozīmē [...], ja vien XIX pielikumā vai citur šajā aktā šim nolūkam nav norādīts termiņš”.

| (11) | Pēc tam ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/97/EK (5) grozīja Direktīvu 76/116/EEK saistībā ar kadmiju saturošu mēslošanas līdzekļu realizāciju Austrijā, Somijā un Zviedrijā. 1. pantā noteikts, ka, cita starpā, Zviedrija var aizliegt savā teritorijā realizēt mēslošanas līdzekļus, kas satur kadmiju koncentrācijā, kura pārsniedz valstī noteikto koncentrāciju pievienošanās dienā, un ka šo atkāpi piemēro laikposmā no 1999. gada 1. janvāra līdz 2001. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(11)

Pēc tam ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/97/EK (5) grozīja Direktīvu 76/116/EEK saistībā ar kadmiju saturošu mēslošanas līdzekļu realizāciju Austrijā, Somijā un Zviedrijā. 1. pantā noteikts, ka, cita starpā, Zviedrija var aizliegt savā teritorijā realizēt mēslošanas līdzekļus, kas satur kadmiju koncentrācijā, kura pārsniedz valstī noteikto koncentrāciju pievienošanās dienā, un ka šo atkāpi piemēro laikposmā no 1999. gada 1. janvāra līdz 2001. gada 31. decembrim.

| (12) | 2001. gada 7. decembrī Zviedrijas Karaliste paziņoja par spēkā esošajiem valsts tiesību aktiem, atkāpjoties no noteikumiem Direktīvā 76/116/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mēslošanas līdzekļiem. Visu rūpīgi apsverot, ar Lēmumu 2002/399/EK tai piešķīra pagarinājumu līdz 2005. gada 31. decembrim atkāpei no Direktīvas 76/116/EEK. |
| --- | --- |

(12)

2001. gada 7. decembrī Zviedrijas Karaliste paziņoja par spēkā esošajiem valsts tiesību aktiem, atkāpjoties no noteikumiem Direktīvā 76/116/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mēslošanas līdzekļiem. Visu rūpīgi apsverot, ar Lēmumu 2002/399/EK tai piešķīra pagarinājumu līdz 2005. gada 31. decembrim atkāpei no Direktīvas 76/116/EEK.

3.   Valsts noteikumi

| (13) | “Rīkojumā par ķīmiskiem produktiem (pieeja, importa un eksporta aizliegumi)” (1998:944) (6) ir noteikumi, cita starpā, par maksimālo pieļaujamo kadmija saturu mēslošanas līdzekļos, ieskaitot mēslošanas līdzekļus ar EK apzīmējumu. Rīkojuma 3. iedaļas 3. punktā paredzēts, ka mēslošanas līdzekļus ar muitas tarifa numuriem 25.10, 28.09, 28.35, 31.03 un 31.05, kuru kadmija saturs ir lielāks par 100 gramiem uz tonnu fosfora, nepiedāvā pārdošanai vai izplatīšanai. |
| --- | --- |

(13)

“Rīkojumā par ķīmiskiem produktiem (pieeja, importa un eksporta aizliegumi)” (1998:944) (6) ir noteikumi, cita starpā, par maksimālo pieļaujamo kadmija saturu mēslošanas līdzekļos, ieskaitot mēslošanas līdzekļus ar EK apzīmējumu. Rīkojuma 3. iedaļas 3. punktā paredzēts, ka mēslošanas līdzekļus ar muitas tarifa numuriem 25.10, 28.09, 28.35, 31.03 un 31.05, kuru kadmija saturs ir lielāks par 100 gramiem uz tonnu fosfora, nepiedāvā pārdošanai vai izplatīšanai.

| (14) | Noteikumi par maksimālo pieļaujamo kadmija saturu mēslošanas līdzekļos ir spēkā kopš 1985. gada pēc tam, kad pieņēma “Rīkojumu par kadmiju” (1985:839). “Rīkojums par ķīmiskiem produktiem” (1998:944) kodificē citus noteikumus par vides aizsardzību, ieskaitot “Rīkojumā par kadmiju” (1985:839) minētos noteikumus. |
| --- | --- |

(14)

Noteikumi par maksimālo pieļaujamo kadmija saturu mēslošanas līdzekļos ir spēkā kopš 1985. gada pēc tam, kad pieņēma “Rīkojumu par kadmiju” (1985:839). “Rīkojums par ķīmiskiem produktiem” (1998:944) kodificē citus noteikumus par vides aizsardzību, ieskaitot “Rīkojumā par kadmiju” (1985:839) minētos noteikumus.

II.   PROCEDŪRA

| (15) | Zviedrijas Karaliste 2005. gada 29. jūnija vēstulē informēja Komisiju, ka saskaņā ar EK Līguma 95. panta 4. punktu tai ir nodoms no 2006. gada 1. janvāra piemērot valsts noteikumus par kadmija saturu mēslošanas līdzekļos. Zviedrijas iestādes ir pieprasījušas pagarināt pašreizējo atkāpi, kas piešķirta ar Lēmumu 2002/399/EK. |
| --- | --- |

(15)

Zviedrijas Karaliste 2005. gada 29. jūnija vēstulē informēja Komisiju, ka saskaņā ar EK Līguma 95. panta 4. punktu tai ir nodoms no 2006. gada 1. janvāra piemērot valsts noteikumus par kadmija saturu mēslošanas līdzekļos. Zviedrijas iestādes ir pieprasījušas pagarināt pašreizējo atkāpi, kas piešķirta ar Lēmumu 2002/399/EK.

| (16) | Komisija 2005. gada 29. jūlija vēstulē informēja Zviedrijas iestādes, ka tā ir saņēmusi paziņojumu atbilstoši 95. panta 4. punktam un ka 2005. gada 30. jūnijā, dienu pēc paziņojuma saņemšanas, ir sācies sešu mēnešu periods tā pārbaudei saskaņā ar 95. panta 6. punktu. |
| --- | --- |

(16)

Komisija 2005. gada 29. jūlija vēstulē informēja Zviedrijas iestādes, ka tā ir saņēmusi paziņojumu atbilstoši 95. panta 4. punktam un ka 2005. gada 30. jūnijā, dienu pēc paziņojuma saņemšanas, ir sācies sešu mēnešu periods tā pārbaudei saskaņā ar 95. panta 6. punktu.

| (17) | Komisija 2005. gada 10. augusta vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par prasību, kas saņemta no Zviedrijas. Komisija arī publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (7) paziņojumu par prasību, lai pārējām ieinteresētajām personām darītu zināmus valsts pasākumus, kurus Zviedrija nodomājusi paturēt spēkā. |
| --- | --- |

(17)

Komisija 2005. gada 10. augusta vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par prasību, kas saņemta no Zviedrijas. Komisija arī publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (7) paziņojumu par prasību, lai pārējām ieinteresētajām personām darītu zināmus valsts pasākumus, kurus Zviedrija nodomājusi paturēt spēkā.

III.   NOVĒRTĒJUMS

1.   Lēmums par pieņemamību

| (18) | Ar Līguma 95. panta 4. punktā noteikts, ka, ja pēc tam, kad Padome vai Komisija ir noteikusi tuvināšanas pasākumu, kāda dalībvalsts uzskata par vajadzīgu paturēt spēkā savus noteikumus 30. pantā minēto būtisko iemeslu dēļ vai nolūkā aizsargāt vidi vai darba vidi, tā dara Komisijai zināmus šos noteikumus, kā arī pamatojumu to paturēšanai spēkā. |
| --- | --- |

(18)

Ar Līguma 95. panta 4. punktā noteikts, ka, ja pēc tam, kad Padome vai Komisija ir noteikusi tuvināšanas pasākumu, kāda dalībvalsts uzskata par vajadzīgu paturēt spēkā savus noteikumus 30. pantā minēto būtisko iemeslu dēļ vai nolūkā aizsargāt vidi vai darba vidi, tā dara Komisijai zināmus šos noteikumus, kā arī pamatojumu to paturēšanai spēkā.

| (19) | Zviedrijas iestāžu 2005. gada 29. jūnijā iesniegtā paziņojuma nolūks ir saņemt atļauju pēc 2005. gada 31. decembra pagarināt pašreiz spēkā esošo atkāpi, kas piešķirta ar Lēmumu 2002/399/EK. Ar šo lēmumu Zviedrija var paturēt spēkā valsts noteikumus, kas neatbilst noteikumiem Regulā (EK) Nr. 2003/2003 saistībā ar mēslošanas līdzekļu ar EK apzīmējumu sastāvu. |
| --- | --- |

(19)

Zviedrijas iestāžu 2005. gada 29. jūnijā iesniegtā paziņojuma nolūks ir saņemt atļauju pēc 2005. gada 31. decembra pagarināt pašreiz spēkā esošo atkāpi, kas piešķirta ar Lēmumu 2002/399/EK. Ar šo lēmumu Zviedrija var paturēt spēkā valsts noteikumus, kas neatbilst noteikumiem Regulā (EK) Nr. 2003/2003 saistībā ar mēslošanas līdzekļu ar EK apzīmējumu sastāvu.

| (20) | Kā minēts iepriekš, Regulas (EK) Nr. 2003/2003 5. pants dalībvalstīm liedz ierobežot mēslošanas līdzekļu ar EK apzīmējumu realizāciju to sastāva dēļ, tomēr noteikumi, kas reglamentē sastāvu, nenosaka kadmija satura robežvērtību. Tādēļ atbilstoši Regulas (EK) Nr. 2003/2003 5. pantam tirgū var laist mēslošanas līdzekļus ar EK apzīmējumu, kas atbilst minētās regulas prasībām, neatkarīgi no to kadmija satura. |
| --- | --- |

(20)

Kā minēts iepriekš, Regulas (EK) Nr. 2003/2003 5. pants dalībvalstīm liedz ierobežot mēslošanas līdzekļu ar EK apzīmējumu realizāciju to sastāva dēļ, tomēr noteikumi, kas reglamentē sastāvu, nenosaka kadmija satura robežvērtību. Tādēļ atbilstoši Regulas (EK) Nr. 2003/2003 5. pantam tirgū var laist mēslošanas līdzekļus ar EK apzīmējumu, kas atbilst minētās regulas prasībām, neatkarīgi no to kadmija satura.

| (21) | Ņemot vērā iepriekš minēto, ir skaidrs, ka Zviedrijas paziņotie valsts noteikumi, ciktāl tie aizliedz laist tirgū mēslošanas līdzekļus ar EK apzīmējumu, kuru kadmija saturs ir lielāks par 100 gramiem uz tonnu fosfora, ir stingrāki nekā Regulas (EK) Nr. 2003/2003 noteikumi. |
| --- | --- |

(21)

Ņemot vērā iepriekš minēto, ir skaidrs, ka Zviedrijas paziņotie valsts noteikumi, ciktāl tie aizliedz laist tirgū mēslošanas līdzekļus ar EK apzīmējumu, kuru kadmija saturs ir lielāks par 100 gramiem uz tonnu fosfora, ir stingrāki nekā Regulas (EK) Nr. 2003/2003 noteikumi.

| (22) | Zviedrijas iestāžu paziņotos valsts noteikumus pieņēma 1985. gadā pirms Zviedrijas pievienošanās Eiropas Savienībai. Kā norādīts iepriekš, Pievienošanās aktā ir noteikti pārejas noteikumi, kas Zviedrijai ļauj turpmākos četrus gadus piemērot savus noteikumus saistībā ar kadmija saturu mēslošanas līdzekļos tādiem ražojumiem, uz kuriem attiecas Direktīva 76/116/EEK. Ar Direktīvu 98/97/EK Zviedrijai bija ļauts piemērot minētos valsts noteikumus līdz 2001. gada 31. decembrim. Ar Lēmumu 2002/399/EK atkāpe tika pagarināta līdz 2005. gada decembrim. |
| --- | --- |

(22)

Zviedrijas iestāžu paziņotos valsts noteikumus pieņēma 1985. gadā pirms Zviedrijas pievienošanās Eiropas Savienībai. Kā norādīts iepriekš, Pievienošanās aktā ir noteikti pārejas noteikumi, kas Zviedrijai ļauj turpmākos četrus gadus piemērot savus noteikumus saistībā ar kadmija saturu mēslošanas līdzekļos tādiem ražojumiem, uz kuriem attiecas Direktīva 76/116/EEK. Ar Direktīvu 98/97/EK Zviedrijai bija ļauts piemērot minētos valsts noteikumus līdz 2001. gada 31. decembrim. Ar Lēmumu 2002/399/EK atkāpe tika pagarināta līdz 2005. gada decembrim.

| (23) | Kā prasīts Līguma 95. panta 4. punktā un kā skaidrots, ņemot vērā Pievienošanās akta 2. un 168. pantu, Zviedrija darīja Komisijai zināmu tādu valsts noteikumu faktisko formulējumu, kas pieņemti pirms pievienošanās Eiropas Savienībai un kurus tā paredz saglabāt, pievienojot prasībai iemeslu pamatojumu, kuri pēc tās uzskata attaisno šādu noteikumu saglabāšanu. |
| --- | --- |

(23)

Kā prasīts Līguma 95. panta 4. punktā un kā skaidrots, ņemot vērā Pievienošanās akta 2. un 168. pantu, Zviedrija darīja Komisijai zināmu tādu valsts noteikumu faktisko formulējumu, kas pieņemti pirms pievienošanās Eiropas Savienībai un kurus tā paredz saglabāt, pievienojot prasībai iemeslu pamatojumu, kuri pēc tās uzskata attaisno šādu noteikumu saglabāšanu.

| (24) | Zviedrijas iestāžu sniegtais pamatojums bija darīts zināms jau iepriekš, un tādēļ Komisija ar Lēmumu 2002/399/EK piešķīra atkāpi līdz 2005. gada 31. decembrim. Šo periodu piešķīra, pieņemot, ka līdz 2005. gada beigām būs izstrādāti saskaņoti noteikumi. Lai gan pašlaik tos izstrādā, Kopienas līmenī noteikumi nebūs pieņemti līdz gada beigām. |
| --- | --- |

(24)

Zviedrijas iestāžu sniegtais pamatojums bija darīts zināms jau iepriekš, un tādēļ Komisija ar Lēmumu 2002/399/EK piešķīra atkāpi līdz 2005. gada 31. decembrim. Šo periodu piešķīra, pieņemot, ka līdz 2005. gada beigām būs izstrādāti saskaņoti noteikumi. Lai gan pašlaik tos izstrādā, Kopienas līmenī noteikumi nebūs pieņemti līdz gada beigām.

| (25) | Tādēļ Zviedrijas 2005. gada 29. jūnijā iesniegtais paziņojums, lai saņemtu apstiprinājumu, ka var paturēt spēkā valsts noteikumu, kas ir atkāpe no Regulas (EK) Nr. 2003/2003 noteikumiem, uzskatāms par pieņemamu atbilstoši Līguma 95. panta 4. punktam, kas skaidrots, ņemot vērā Pievienošanās akta 2. un 168. pantu. |
| --- | --- |

(25)

Tādēļ Zviedrijas 2005. gada 29. jūnijā iesniegtais paziņojums, lai saņemtu apstiprinājumu, ka var paturēt spēkā valsts noteikumu, kas ir atkāpe no Regulas (EK) Nr. 2003/2003 noteikumiem, uzskatāms par pieņemamu atbilstoši Līguma 95. panta 4. punktam, kas skaidrots, ņemot vērā Pievienošanās akta 2. un 168. pantu.

2.   Ieguvumu novērtējums

| (26) | Saskaņā ar Līguma 95. pantu Komisijai jānodrošina, ka ir izpildīti visi nosacījumi, kas dalībvalstij ļauj izmantot šajā pantā noteiktās atkāpes iespējas. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar Līguma 95. pantu Komisijai jānodrošina, ka ir izpildīti visi nosacījumi, kas dalībvalstij ļauj izmantot šajā pantā noteiktās atkāpes iespējas.

| (27) | Komisijai īpaši jānovērtē, vai dalībvalsts paziņotie noteikumi ir pamatoti saistībā ar Līguma 30. pantā minētajiem būtiskajiem iemesliem vai saistībā ar vides vai darba vides aizsardzību. |
| --- | --- |

(27)

Komisijai īpaši jānovērtē, vai dalībvalsts paziņotie noteikumi ir pamatoti saistībā ar Līguma 30. pantā minētajiem būtiskajiem iemesliem vai saistībā ar vides vai darba vides aizsardzību.

| (28) | Turklāt atbilstoši Līguma 95. panta 6. punktam, ja Komisija uzskata, ka valsts noteikumi ir pamatoti, tai jāpārbauda, vai šādi valsts noteikumi nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis vai slēpts ierobežojums tirdzniecībā starp dalībvalstīm un nerada šķēršļus iekšējā tirgus darbībai. |
| --- | --- |

(28)

Turklāt atbilstoši Līguma 95. panta 6. punktam, ja Komisija uzskata, ka valsts noteikumi ir pamatoti, tai jāpārbauda, vai šādi valsts noteikumi nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis vai slēpts ierobežojums tirdzniecībā starp dalībvalstīm un nerada šķēršļus iekšējā tirgus darbībai.

| (29) | Zviedrijas prasība ir pamatota ar nepieciešamību aizsargāt cilvēka veselību un vidi. Mēslošanas līdzekļos esošais kadmijs uzskatāms par apdraudējumu videi un cilvēka veselībai. Zviedrija savas prasības pamatošanai norāda uz 2000. gada oktobrī (8) publicētajiem Zviedrijas pētījuma rezultātiem, kurā novērtēts kadmiju saturošo mēslošanas līdzekļu radītais apdraudējums. |
| --- | --- |

(29)

Zviedrijas prasība ir pamatota ar nepieciešamību aizsargāt cilvēka veselību un vidi. Mēslošanas līdzekļos esošais kadmijs uzskatāms par apdraudējumu videi un cilvēka veselībai. Zviedrija savas prasības pamatošanai norāda uz 2000. gada oktobrī (8) publicētajiem Zviedrijas pētījuma rezultātiem, kurā novērtēts kadmiju saturošo mēslošanas līdzekļu radītais apdraudējums.

2.1.   Pamatojums, kas balstīts uz būtiskiem iemesliem

| (30) | Attiecībā uz vispārēju informāciju par kadmiju līdz šim pieejamie zinātnes dati liek secināt, ka būtībā kadmijs metāla veidā un kadmija oksīds nopietni apdraud veselību. Īpaši kadmija oksīds ir klasificēts kā 2. kategorijas viela, kas ir kancerogēna, mutagēna vai toksiska attiecībā uz reprodukciju. Pastāv vispārēja vienprātība, ka mēslošanas līdzekļos esošs kadmijs ir galvenais kadmija avots, kas ietekmē augsni un barības ķēdi. |
| --- | --- |

(30)

Attiecībā uz vispārēju informāciju par kadmiju līdz šim pieejamie zinātnes dati liek secināt, ka būtībā kadmijs metāla veidā un kadmija oksīds nopietni apdraud veselību. Īpaši kadmija oksīds ir klasificēts kā 2. kategorijas viela, kas ir kancerogēna, mutagēna vai toksiska attiecībā uz reprodukciju. Pastāv vispārēja vienprātība, ka mēslošanas līdzekļos esošs kadmijs ir galvenais kadmija avots, kas ietekmē augsni un barības ķēdi.

| (31) | Attiecībā uz mēslošanas līdzekļos esošo kadmiju šādi var apkopot Zviedrijas veiktā riska novērtējuma svarīgāko informāciju:






  — | attiecībā uz ūdeni Zviedrijas riska novērtējumā apgalvots, ka “izraudzītā PNEC
   (9) vērtība nozīmē, ka Zviedrijas dienvidos lielākajā daļā upju kadmijs jau ir ietekmējis atsevišķas biotas, t. i., riska raksturojuma attiecība (10) ir augstāka par 1 (11). Ja būtu pieļaujams augstāks kadmija saturs mēslošanas līdzekļos, tad būtu sagaidāms, ka ūdens vides saskare ar kadmiju palielinātos un pieaugtu bažas par ietekmi uz ūdens vidi”, |
| --- | --- | --- |

(31)

Attiecībā uz mēslošanas līdzekļos esošo kadmiju šādi var apkopot Zviedrijas veiktā riska novērtējuma svarīgāko informāciju:

—

attiecībā uz ūdeni Zviedrijas riska novērtējumā apgalvots, ka “izraudzītā PNEC
   (9) vērtība nozīmē, ka Zviedrijas dienvidos lielākajā daļā upju kadmijs jau ir ietekmējis atsevišķas biotas, t. i., riska raksturojuma attiecība (10) ir augstāka par 1 (11). Ja būtu pieļaujams augstāks kadmija saturs mēslošanas līdzekļos, tad būtu sagaidāms, ka ūdens vides saskare ar kadmiju palielinātos un pieaugtu bažas par ietekmi uz ūdens vidi”,

| — | attiecībā uz augsni Zviedrijas riska novērtējuma ziņojumā tiek apgalvots, ka, “ja simts gadus kartupeļu vai kviešu audzēšanā izmantotu Zviedrijas mēslošanas līdzekļus parastajā Zviedrijas augsnē (PNEC 0,25 g/kg), vide netiktu ietekmēta. Bažas rastos attiecībā uz burkānu audzēšanu, tomēr tās radušās jau sākotnēji. Izmantojot EK mēslošanas līdzekļus, bažas radīsies visos gadījumos. Skābās, smilšainās augsnēs, kurās ir maz māla un organisko vielu (PNEC 0,06 g/kg), apdraudējums ir paredzams pat tad, ja kadmija saturs mēslošanas līdzekļos ir nulle.” |
| --- | --- |

—

attiecībā uz augsni Zviedrijas riska novērtējuma ziņojumā tiek apgalvots, ka, “ja simts gadus kartupeļu vai kviešu audzēšanā izmantotu Zviedrijas mēslošanas līdzekļus parastajā Zviedrijas augsnē (PNEC 0,25 g/kg), vide netiktu ietekmēta. Bažas rastos attiecībā uz burkānu audzēšanu, tomēr tās radušās jau sākotnēji. Izmantojot EK mēslošanas līdzekļus, bažas radīsies visos gadījumos. Skābās, smilšainās augsnēs, kurās ir maz māla un organisko vielu (PNEC 0,06 g/kg), apdraudējums ir paredzams pat tad, ja kadmija saturs mēslošanas līdzekļos ir nulle.”

| (32) | Ir skaidrs, ka šie secinājumi attiecas uz konkrēto Zviedrijas augsnes stāvokli un tur valdošajiem klimatiskajiem apstākļiem. |
| --- | --- |

(32)

Ir skaidrs, ka šie secinājumi attiecas uz konkrēto Zviedrijas augsnes stāvokli un tur valdošajiem klimatiskajiem apstākļiem.

| (33) | Noslēgumā, Zviedrijas veiktais riska novērtējums liecina, ka, ja būtu atļauti mēslošanas līdzekļi ar kadmija saturu, kas augstāks par pašlaik pieļaujamo, sekas būtu šādas:






  — | ievērojams kadmija koncentrācijas pieaugums augsnēs, kas savukārt toksiski iedarbotos uz augsnes organismiem. Nepieļaujama koncentrācija varētu arī izveidoties lauksaimniecības reģionu ūdenstilpē, |
| --- | --- | --- |

(33)

Noslēgumā, Zviedrijas veiktais riska novērtējums liecina, ka, ja būtu atļauti mēslošanas līdzekļi ar kadmija saturu, kas augstāks par pašlaik pieļaujamo, sekas būtu šādas:

—

ievērojams kadmija koncentrācijas pieaugums augsnēs, kas savukārt toksiski iedarbotos uz augsnes organismiem. Nepieļaujama koncentrācija varētu arī izveidoties lauksaimniecības reģionu ūdenstilpē,

| — | ievērojami palielinātos kadmija uzņemšana ar uzturu. Drošības rezerve starp pašreizējo saskari un Pasaules Veselības organizācijas pagaidu pieļaujamo uzņemšanu nedēļā ir ārkārtīgi maza. Dažām palielināta riska grupām, piemēram, sievietēm ar zemu dzelzs līmeni ķermenī, vispār nav noteikta šāda drošības rezerve. Tādēļ, vairāk kadmiju uzņemot ar uzturu, lielāks skaits cilvēku var ciest no pavājinātas aknu darbības un izteiktākas osteoporozes. |
| --- | --- |

—

ievērojami palielinātos kadmija uzņemšana ar uzturu. Drošības rezerve starp pašreizējo saskari un Pasaules Veselības organizācijas pagaidu pieļaujamo uzņemšanu nedēļā ir ārkārtīgi maza. Dažām palielināta riska grupām, piemēram, sievietēm ar zemu dzelzs līmeni ķermenī, vispār nav noteikta šāda drošības rezerve. Tādēļ, vairāk kadmiju uzņemot ar uzturu, lielāks skaits cilvēku var ciest no pavājinātas aknu darbības un izteiktākas osteoporozes.

| (34) | Zviedrijas iestāžu iesniegtais riska novērtējums veikts saskaņā ar Kopienā noteiktajām procedūrām un metodiku, ko uzskata par tādu, kas nodrošina augstu iegūtās informācijas ticamību. |
| --- | --- |

(34)

Zviedrijas iestāžu iesniegtais riska novērtējums veikts saskaņā ar Kopienā noteiktajām procedūrām un metodiku, ko uzskata par tādu, kas nodrošina augstu iegūtās informācijas ticamību.

| (35) | Komisija ir jau pārbaudījusi riska novērtējuma informāciju saistībā ar Lēmumu 2002/399/EK, ar kuru Zviedrijai ļāva saglabāt savus noteikumus līdz 2005. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(35)

Komisija ir jau pārbaudījusi riska novērtējuma informāciju saistībā ar Lēmumu 2002/399/EK, ar kuru Zviedrijai ļāva saglabāt savus noteikumus līdz 2005. gada 31. decembrim.

| (36) | Zviedrija 2005. gadā nesniedza nekādus zinātniskus un tehniskus datus. Uzkrāšanās process ir lēns, un trīs gadu laikā tas nav būtiski mainījies. Tādēļ var uzskatīt, ka stāvoklis ir līdzīgs 2002. gada stāvoklim. |
| --- | --- |

(36)

Zviedrija 2005. gadā nesniedza nekādus zinātniskus un tehniskus datus. Uzkrāšanās process ir lēns, un trīs gadu laikā tas nav būtiski mainījies. Tādēļ var uzskatīt, ka stāvoklis ir līdzīgs 2002. gada stāvoklim.

| (37) | Zviedrijas sniegto datu derīgumu apstiprina šāds zinātniskais pamatojums, kas izmantots, lai atbalstītu Komisijas priekšlikuma sagatavošanu par mēslošanas līdzekļos esošo kadmiju:






  — | SCTEE
   (12) (tagad pārdēvēta par SCHER
   (13) sniegtais 2002. gada 24. septembra atzinums par kadmija uzkrāšanos lauksaimniecības zemēs mēslošanas līdzekļu izmantošanas dēļ. Šā atzinuma pamatā ir deviņu dalībvalstu riska novērtējuma ziņojumi, kuros aplūkota tikai uzkrāšanās, nevis iespējamie veselības un vides apdraudējumi. SCTEE secināja, ka kadmija saturs mēslošanas līdzekļos nav jāierobežo, lai novērstu kadmija uzkrāšanos augsnē, |
| --- | --- | --- |

(37)

Zviedrijas sniegto datu derīgumu apstiprina šāds zinātniskais pamatojums, kas izmantots, lai atbalstītu Komisijas priekšlikuma sagatavošanu par mēslošanas līdzekļos esošo kadmiju:

—

SCTEE
   (12) (tagad pārdēvēta par SCHER
   (13) sniegtais 2002. gada 24. septembra atzinums par kadmija uzkrāšanos lauksaimniecības zemēs mēslošanas līdzekļu izmantošanas dēļ. Šā atzinuma pamatā ir deviņu dalībvalstu riska novērtējuma ziņojumi, kuros aplūkota tikai uzkrāšanās, nevis iespējamie veselības un vides apdraudējumi. SCTEE secināja, ka kadmija saturs mēslošanas līdzekļos nav jāierobežo, lai novērstu kadmija uzkrāšanos augsnē,

| — | kadmija un kadmija oksīda vispārējā riska novērtējuma 2004. gada septembra galīgais projekts sastādīts saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 (14), un tajā ņemti vērā visi kadmija avoti. Projekts apstiprina SCTEE atzinumu par uzkrāšanos augsnē. Lai gan tajā apgalvots, ka no mēslošanas līdzekļos esoša kadmija nerodas nopietns un tūlītējs cilvēka veselības un vides apdraudējums, tomēr vajadzīga piesardzība, jo no cilvēka veselības apdraudējuma nevar izvairīties visās vietējā un reģionālā mēroga situācijās, jo kadmija koncentrācija uzturā, pārtikas lietošanas paradumi un uzturvērtība ļoti atšķiras. |
| --- | --- |

—

kadmija un kadmija oksīda vispārējā riska novērtējuma 2004. gada septembra galīgais projekts sastādīts saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 (14), un tajā ņemti vērā visi kadmija avoti. Projekts apstiprina SCTEE atzinumu par uzkrāšanos augsnē. Lai gan tajā apgalvots, ka no mēslošanas līdzekļos esoša kadmija nerodas nopietns un tūlītējs cilvēka veselības un vides apdraudējums, tomēr vajadzīga piesardzība, jo no cilvēka veselības apdraudējuma nevar izvairīties visās vietējā un reģionālā mēroga situācijās, jo kadmija koncentrācija uzturā, pārtikas lietošanas paradumi un uzturvērtība ļoti atšķiras.

Komisijas priekšlikums par mēslošanas līdzekļos esošo kadmiju kavējas, līdz galīgi tiks izstrādāts kadmija un kadmija oksīdu vispārējais riska novērtējums un iespējamie turpmākie riska samazināšanas pasākumi.

| (38) | Tādēļ, vēlreiz izskatījusi zinātniskos datus, ņemot vērā Zviedrijas prasību, Komisija uzskata, ka Zviedrijas iestādes ir pierādījušas, ka kadmiju saturoši mēslošanas līdzekļi rada vides un cilvēka veselības apdraudējumus un ka Zviedrijas paziņotie valsts noteikumi, lai līdz minimumam samazinātu Zviedrijas vides saskari ar kadmiju saturošiem mēslošanas līdzekļiem, ir pamatoti. |
| --- | --- |

(38)

Tādēļ, vēlreiz izskatījusi zinātniskos datus, ņemot vērā Zviedrijas prasību, Komisija uzskata, ka Zviedrijas iestādes ir pierādījušas, ka kadmiju saturoši mēslošanas līdzekļi rada vides un cilvēka veselības apdraudējumus un ka Zviedrijas paziņotie valsts noteikumi, lai līdz minimumam samazinātu Zviedrijas vides saskari ar kadmiju saturošiem mēslošanas līdzekļiem, ir pamatoti.

2.2.   Patvaļīgas diskriminācijas neesība

| (39) | Saskaņā ar Līguma 95. panta 6. punktu Komisijai ir jāpārbauda, vai paredzētie pasākumi nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis. Saskaņā ar Tiesas nolēmumu diskriminācijas līdzekļu neesība nozīmē to, ka valsts ierobežojumus tirdzniecībā nevar izmantot tā, lai diskriminētu citu dalībvalstu izcelsmes preces. |
| --- | --- |

(39)

Saskaņā ar Līguma 95. panta 6. punktu Komisijai ir jāpārbauda, vai paredzētie pasākumi nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis. Saskaņā ar Tiesas nolēmumu diskriminācijas līdzekļu neesība nozīmē to, ka valsts ierobežojumus tirdzniecībā nevar izmantot tā, lai diskriminētu citu dalībvalstu izcelsmes preces.

| (40) | Paredzētie valsts noteikumi ir vispārēji, un tos piemēro valsts un importētajiem fosfora mēslošanas līdzekļiem ar EK apzīmējumu. Tādēļ nav pierādījumu tam, ka tos var izmantot par Kopienas uzņēmēju patvaļīgas diskriminācijas līdzekli. |
| --- | --- |

(40)

Paredzētie valsts noteikumi ir vispārēji, un tos piemēro valsts un importētajiem fosfora mēslošanas līdzekļiem ar EK apzīmējumu. Tādēļ nav pierādījumu tam, ka tos var izmantot par Kopienas uzņēmēju patvaļīgas diskriminācijas līdzekli.

2.3.   Slēpta ierobežojuma tirdzniecībā neesība

| (41) | Parasti šķēršļus tirdzniecībā rada stingrāki valsts pasākumi, kas reglamentē sastāvu mēslošanas līdzekļiem ar EK apzīmējumu, kuriem piešķirta atkāpe no Kopienas Direktīvas noteikumiem. Ražojumus, kurus var likumīgi laist tirgū pārējās Kopienas valstīs, nevar laist attiecīgās dalībvalsts tirgū. Līguma 95. panta 6. punktā ietvertās koncepcijas nolūks ir nepieļaut, ka nepiemērotu iemeslu dēļ tiek piemēroti valsts noteikumi, kuru pamatā ir 4. un 5. punktā noteiktie kritēriji un kas faktiski ir ekonomiski pasākumi, ko ievieš, lai kavētu ražojumu importu no pārējām dalībvalstīm un netieši aizsargātu vietējo ražošanu. |
| --- | --- |

(41)

Parasti šķēršļus tirdzniecībā rada stingrāki valsts pasākumi, kas reglamentē sastāvu mēslošanas līdzekļiem ar EK apzīmējumu, kuriem piešķirta atkāpe no Kopienas Direktīvas noteikumiem. Ražojumus, kurus var likumīgi laist tirgū pārējās Kopienas valstīs, nevar laist attiecīgās dalībvalsts tirgū. Līguma 95. panta 6. punktā ietvertās koncepcijas nolūks ir nepieļaut, ka nepiemērotu iemeslu dēļ tiek piemēroti valsts noteikumi, kuru pamatā ir 4. un 5. punktā noteiktie kritēriji un kas faktiski ir ekonomiski pasākumi, ko ievieš, lai kavētu ražojumu importu no pārējām dalībvalstīm un netieši aizsargātu vietējo ražošanu.

| (42) | Kā konstatēts iepriekš, pastāv bažas par vides un cilvēka veselības aizsardzību, jo augsnē izmanto kadmiju saturošus mēslošanas līdzekļus. Tādēļ valsts noteikumu saglabāšanas mērķis ir vides un cilvēka veselības aizsardzība, nevis slēptu tirdzniecības šķēršļu izveide. |
| --- | --- |

(42)

Kā konstatēts iepriekš, pastāv bažas par vides un cilvēka veselības aizsardzību, jo augsnē izmanto kadmiju saturošus mēslošanas līdzekļus. Tādēļ valsts noteikumu saglabāšanas mērķis ir vides un cilvēka veselības aizsardzība, nevis slēptu tirdzniecības šķēršļu izveide.

2.4.   Šķēršļu iekšējā tirgus darbībai neesība

| (43) | Šādu nosacījumu nevar skaidrot tā, ka tas aizliedz visu to valsts pasākumu apstiprināšanu, kas varētu ietekmēt iekšējā tirgus izveidi. Patiesībā katrs valsts pasākums, kas atkāpjas no saskaņošanas pasākuma nolūkā izveidot iekšējo tirgu un nodrošināt tā darbību, būtībā ir pasākums, kas, iespējams, ietekmēs iekšējo tirgu. Tādēļ, lai saglabātu EK Līguma 95. pantā noteiktās atkāpšanās procedūras lietderīgumu, Komisija uzskata, ka attiecībā uz 95. panta 6. punktu iekšējā tirgus darbības šķēršļa jēdziens nav samērojams ar izvirzīto mērķi. |
| --- | --- |

(43)

Šādu nosacījumu nevar skaidrot tā, ka tas aizliedz visu to valsts pasākumu apstiprināšanu, kas varētu ietekmēt iekšējā tirgus izveidi. Patiesībā katrs valsts pasākums, kas atkāpjas no saskaņošanas pasākuma nolūkā izveidot iekšējo tirgu un nodrošināt tā darbību, būtībā ir pasākums, kas, iespējams, ietekmēs iekšējo tirgu. Tādēļ, lai saglabātu EK Līguma 95. pantā noteiktās atkāpšanās procedūras lietderīgumu, Komisija uzskata, ka attiecībā uz 95. panta 6. punktu iekšējā tirgus darbības šķēršļa jēdziens nav samērojams ar izvirzīto mērķi.

| (44) | Ņemot vērā gan vides, gan cilvēka veselības apdraudējumu, kas rodas, izmantojot kadmiju saturošus mēslošanas līdzekļus Zviedrijas augsnē, un ņemot vērā, ka:






  — | kā minēts iepriekš, Pievienošanās akts un Direktīva 98/97/EK Zviedrijai ļāva paturēt spēkā savus noteikumus par kadmija saturu mēslošanas līdzekļos, līdz tiks pabeigts pārskatīt Direktīvu 76/116/EEK attiecībā uz kadmija saturu mēslošanas līdzekļos, un |
| --- | --- | --- |

(44)

Ņemot vērā gan vides, gan cilvēka veselības apdraudējumu, kas rodas, izmantojot kadmiju saturošus mēslošanas līdzekļus Zviedrijas augsnē, un ņemot vērā, ka:

—

kā minēts iepriekš, Pievienošanās akts un Direktīva 98/97/EK Zviedrijai ļāva paturēt spēkā savus noteikumus par kadmija saturu mēslošanas līdzekļos, līdz tiks pabeigts pārskatīt Direktīvu 76/116/EEK attiecībā uz kadmija saturu mēslošanas līdzekļos, un

| — | ar Lēmumu 2002/399/EK Zviedrijai ļāva saglabāt savus noteikumus līdz 2005. gada 31. decembrim, pamatojoties uz Zviedrijas iestāžu sniegto riska novērtējumu, un |
| --- | --- |

—

ar Lēmumu 2002/399/EK Zviedrijai ļāva saglabāt savus noteikumus līdz 2005. gada 31. decembrim, pamatojoties uz Zviedrijas iestāžu sniegto riska novērtējumu, un

| — | pašreizējais Komisijas darbs, lai tuvinātu Kopienas kadmija satura robežvērtības mēslošanas līdzekļos, nepārliecina, ka mazāk ierobežojoši pasākumi pietiekami aizsargātu veselību un vidi Zviedrijā. Riska novērtējums apliecināja, ka specifiskās Zviedrijas augsnes un klimatisko apstākļu dēļ jāparedz valsts vides aizsardzības noteikumi, jo daži reģioni ir mazāk aizsargāti pret kadmija ietekmi, īpaši Zviedrijas skābās pH augsnes dēļ. Skābā vidē palielinās kadmija šķīdība, un tādēļ to vieglāk var uzņemt kultūraugi. |
| --- | --- |

—

pašreizējais Komisijas darbs, lai tuvinātu Kopienas kadmija satura robežvērtības mēslošanas līdzekļos, nepārliecina, ka mazāk ierobežojoši pasākumi pietiekami aizsargātu veselību un vidi Zviedrijā. Riska novērtējums apliecināja, ka specifiskās Zviedrijas augsnes un klimatisko apstākļu dēļ jāparedz valsts vides aizsardzības noteikumi, jo daži reģioni ir mazāk aizsargāti pret kadmija ietekmi, īpaši Zviedrijas skābās pH augsnes dēļ. Skābā vidē palielinās kadmija šķīdība, un tādēļ to vieglāk var uzņemt kultūraugi.

Komisija uzskata, ka šajā pārskatīšanas posmā nav pierādījumu tam, ka valsts noteikumi attiecībā pret izvirzītajiem mērķiem rada nesamērīgu šķērsli iekšējā tirgus darbībai.

2.5.   Laika ierobežojums

| (45) | Piešķirtās atkāpes ilgumam jābūt pietiekamam, lai Komisija iesniegtu priekšlikumu un Padome un Eiropas Parlaments Kopienas līmenī pieņemtu tiesību aktu par mēslošanas līdzekļos esošo kadmiju. Tādēļ, lai starpiestāžu apspriešanās laikā nerastos iespējami kavējumi, pašreizējā lēmuma noteikumi ir spēkā līdz saskaņota pasākuma piemērošanai ES līmenī. |
| --- | --- |

(45)

Piešķirtās atkāpes ilgumam jābūt pietiekamam, lai Komisija iesniegtu priekšlikumu un Padome un Eiropas Parlaments Kopienas līmenī pieņemtu tiesību aktu par mēslošanas līdzekļos esošo kadmiju. Tādēļ, lai starpiestāžu apspriešanās laikā nerastos iespējami kavējumi, pašreizējā lēmuma noteikumi ir spēkā līdz saskaņota pasākuma piemērošanai ES līmenī.

IV.   SECINĀJUMS

| (46) | Ņemot vērā iepriekš minēto, var secināt, ka Zviedrijas Karalistes 2005. gada 29. jūnijā iesniegtā prasība saglabāt valsts noteikumus, kas ir stingrāki nekā Direktīvas 76/116/EEK noteikumi attiecībā uz kadmija saturu mēslošanas līdzekļos, ir pieņemama. |
| --- | --- |

(46)

Ņemot vērā iepriekš minēto, var secināt, ka Zviedrijas Karalistes 2005. gada 29. jūnijā iesniegtā prasība saglabāt valsts noteikumus, kas ir stingrāki nekā Direktīvas 76/116/EEK noteikumi attiecībā uz kadmija saturu mēslošanas līdzekļos, ir pieņemama.

| (47) | Bez tam Komisija uzskata, ka valsts noteikumi:






  — | atbilst cilvēka veselības un vides aizsardzības prasībām, |
| --- | --- | --- |

(47)

Bez tam Komisija uzskata, ka valsts noteikumi:

—

atbilst cilvēka veselības un vides aizsardzības prasībām,

| — | ir samērīgi attiecībā pret izvirzītajiem mērķiem, |
| --- | --- |

—

ir samērīgi attiecībā pret izvirzītajiem mērķiem,

| — | nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis un |
| --- | --- |

—

nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis un

| — | nav slēpts ierobežojums tirdzniecībā starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

—

nav slēpts ierobežojums tirdzniecībā starp dalībvalstīm.

Tādēļ Komisija uzskata, ka tos var apstiprināt,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 2003/2003, tiek apstiprināti Zviedrijas noteikumi, kas aizliedz laist Zviedrijas tirgū mēslošanas līdzekļus, kuros kadmija saturs ir lielāks par 100 gramiem uz vienu tonnu fosfora.

Atkāpe ir spēkā līdz brīdim, līdz Kopienas līmenī tiks ieviesti saskaņoti pasākumi attiecībā uz mēslošanas līdzekļos esošo kadmiju.

2. pants

Lēmums ir adresēts Zviedrijas Karalistei.

Briselē, 2006. gada 3. janvārī

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Günter VERHEUGEN

---

(1)  OV L 24, 30.1.1976., 21. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

1

(2)  OV L 138, 28.5.2002., 24. lpp.

2

(3)  OV L 304, 21.11.2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2076/2004 (OV L 359, 4.12.2004., 25. lpp.).

3

(4)  OV C 241, 29.8.1994., 41. lpp. un 316. lpp.

4

(5)  OV L 18, 23.1.1999., 60. lpp.

5

(6)  SFS Svensk Förattningssamling, 1998. gada 14. jūlijs.

6

SFS Svensk Förattningssamling

(7)  OV C 197, 12.8.2005., 6. lpp.

7

(8)  Zviedrijas Valsts ķīmisko vielu inspekcija: “Assessment of risks to health and the environment in Sweden from cadmium in fertilisers”, 2000. gada 4. oktobris.

8

Assessment of risks to health and the environment in Sweden from cadmium in fertilisers

(9)  PNEC: paredzamā koncentrācija, pie kuras nenovēro nelabvēlīgu iedarbību.

9

PNEC

(10)  Šāda attiecība ir PEC/PNEC, ja PEC ir paredzamā koncentrācija vidē.

10

PEC/PNEC

PEC

(11)  PEC/PNEC attiecība, kas lielāka par 1, norāda uz to, ka radīsies kaitīga ietekme.

11

PEC/PNEC

(12)  Toksikoloģijas, ekotoksikoloģijas un vides zinātniskā komiteja.

12

(13)  Veselības un vides apdraudējumu zinātniskā komiteja.

13

(14)  OV L 84, 5.4.1993., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

14

---

| 17.5.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 129/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 129/25

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 3. janvāris)

par valsts noteikumiem, par kuriem paziņojusi Somijas Republika atbilstoši EK Līguma 95. panta 4. punktam attiecībā uz maksimālo pieļaujamo kadmija saturu mēslošanas līdzekļos

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 5542)

(Autentisks ir tikai teksts somu un zviedru valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2006/348/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 95. panta 6. punktu,

tā kā:

I.   FAKTI

1.   Kopienas tiesību akti

| (1) | Padomes 1975. gada 18. decembra Direktīvā 76/116/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mēslošanas līdzekļiem (1), ir noteiktas prasības, kurām mēslošanas līdzekļiem jāatbilst, lai tos laistu tirgū ar apzīmējumu “EK mēslošanas līdzekļi”. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 1975. gada 18. decembra Direktīvā 76/116/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mēslošanas līdzekļiem (1), ir noteiktas prasības, kurām mēslošanas līdzekļiem jāatbilst, lai tos laistu tirgū ar apzīmējumu “EK mēslošanas līdzekļi”.

| (2) | Direktīvas 76/116/EEK I pielikumā ir noteikts tipa apzīmējums un attiecīgās prasības, t. i., kādam jābūt mēslošanas līdzekļu ar EK apzīmējumu sastāvam. Šajā sarakstā iekļautie mēslošanas līdzekļi ar EK apzīmējumu ir sadalīti kategorijās atkarībā no primāro barības vielu satura, t. i., no šādiem elementiem: slāpeklis, fosfors un kālijs. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvas 76/116/EEK I pielikumā ir noteikts tipa apzīmējums un attiecīgās prasības, t. i., kādam jābūt mēslošanas līdzekļu ar EK apzīmējumu sastāvam. Šajā sarakstā iekļautie mēslošanas līdzekļi ar EK apzīmējumu ir sadalīti kategorijās atkarībā no primāro barības vielu satura, t. i., no šādiem elementiem: slāpeklis, fosfors un kālijs.

| (3) | Saskaņā ar Direktīvas 76/116/EEK 7. pantu dalībvalstis nedrīkst aizliegt, ierobežot vai traucēt tādu mēslošanas līdzekļu laišanu tirgū daudzuma, identifikācijas, marķējuma vai iepakojuma dēļ, kuriem ir apzīmējums “EK mēslošanas līdzeklis”, kas atbilst šīs direktīvas noteikumiem. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Direktīvas 76/116/EEK 7. pantu dalībvalstis nedrīkst aizliegt, ierobežot vai traucēt tādu mēslošanas līdzekļu laišanu tirgū daudzuma, identifikācijas, marķējuma vai iepakojuma dēļ, kuriem ir apzīmējums “EK mēslošanas līdzeklis”, kas atbilst šīs direktīvas noteikumiem.

| (4) | Ar Komisijas 2002. gada 24. maija Lēmumu 2002/398/EK par valsts noteikumiem, par kuriem paziņojusi Somijas Republika atbilstoši EK Līguma 95. panta 4. punktam attiecībā uz maksimālo pieļaujamo kadmija saturu mēslošanas līdzekļos (2) tika piešķirta atkāpe no Direktīvas 76/116/EEK, apstiprinot Somijas noteikumus, kas aizliedz Somijas tirgū laist fosfora minerālos mēslošanas līdzekļus, kuru kadmija saturs pārsniedz 50 mg uz kilogramu fosfora. Šo atkāpi piemēroja līdz 2005. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(4)

Ar Komisijas 2002. gada 24. maija Lēmumu 2002/398/EK par valsts noteikumiem, par kuriem paziņojusi Somijas Republika atbilstoši EK Līguma 95. panta 4. punktam attiecībā uz maksimālo pieļaujamo kadmija saturu mēslošanas līdzekļos (2) tika piešķirta atkāpe no Direktīvas 76/116/EEK, apstiprinot Somijas noteikumus, kas aizliedz Somijas tirgū laist fosfora minerālos mēslošanas līdzekļus, kuru kadmija saturs pārsniedz 50 mg uz kilogramu fosfora. Šo atkāpi piemēroja līdz 2005. gada 31. decembrim.

| (5) | Grozītā Direktīva 76/116/EEK ir aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Regulu (EK) Nr. 2003/2003 attiecībā uz mēslošanas līdzekļiem (3). |
| --- | --- |

(5)

Grozītā Direktīva 76/116/EEK ir aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Regulu (EK) Nr. 2003/2003 attiecībā uz mēslošanas līdzekļiem (3).

| (6) | Regulas (EK) Nr. 2003/2003 35. panta 2. punktā noteikts, ka atkāpes no Direktīvas 76/116/EEK, ko Komisija piešķīrusi saskaņā ar Līguma 95. panta 6. punktu, 7. panta uzskatāmas par atkāpēm no šīs regulas 5. panta un tās joprojām ir spēkā neatkarīgi no šīs regulas stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

(6)

Regulas (EK) Nr. 2003/2003 35. panta 2. punktā noteikts, ka atkāpes no Direktīvas 76/116/EEK, ko Komisija piešķīrusi saskaņā ar Līguma 95. panta 6. punktu, 7. panta uzskatāmas par atkāpēm no šīs regulas 5. panta un tās joprojām ir spēkā neatkarīgi no šīs regulas stāšanās spēkā.

| (7) | Regulas (EK) Nr. 2003/2003 15. apsvērumā paziņots, ka Komisija izskatīs jautājumu par nejaušu kadmija saturu minerālmēslos un, vajadzības gadījumā, gatavos priekšlikumu regulai un to iesniegs Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(7)

Regulas (EK) Nr. 2003/2003 15. apsvērumā paziņots, ka Komisija izskatīs jautājumu par nejaušu kadmija saturu minerālmēslos un, vajadzības gadījumā, gatavos priekšlikumu regulai un to iesniegs Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (8) | Tiek gatavots Komisijas priekšlikums par kadmiju mēslošanas līdzekļos. |
| --- | --- |

(8)

Tiek gatavots Komisijas priekšlikums par kadmiju mēslošanas līdzekļos.

2.   Somijas pievienošanās

| (9) | Somija pievienojās Eiropas Savienībai 1995. gada 1. janvārī. Pievienošanās aktā (4) ir noteikti pārejas noteikumi saistībā ar kadmija izmantošanu un realizāciju attiecīgajā dalībvalstī. 84. panta 1. punktā noteikts, ka saskaņā ar minēto pielikumu un ar nosacījumu, ka ir izpildīti tajā noteiktie nosacījumi, četrus gadus no pievienošanās datuma akta X pielikumā minētos noteikumus Somijā nepiemēro. Pievienošanās akta 84. pantā un X pielikuma 2. punktā paredzēts, ka līdz 1999. gada 1. janvārim Somijā nepiemēro Direktīvas 76/116/EEK 7. pantu, ciktāl tas attiecas uz kadmija saturu mēslošanas līdzekļos, un ka līdz 1998. gada 31. decembrim Direktīvas 76/116/EEK noteikumus pārskatīs saskaņā ar Kopienas procedūrām. |
| --- | --- |

(9)

Somija pievienojās Eiropas Savienībai 1995. gada 1. janvārī. Pievienošanās aktā (4) ir noteikti pārejas noteikumi saistībā ar kadmija izmantošanu un realizāciju attiecīgajā dalībvalstī. 84. panta 1. punktā noteikts, ka saskaņā ar minēto pielikumu un ar nosacījumu, ka ir izpildīti tajā noteiktie nosacījumi, četrus gadus no pievienošanās datuma akta X pielikumā minētos noteikumus Somijā nepiemēro. Pievienošanās akta 84. pantā un X pielikuma 2. punktā paredzēts, ka līdz 1999. gada 1. janvārim Somijā nepiemēro Direktīvas 76/116/EEK 7. pantu, ciktāl tas attiecas uz kadmija saturu mēslošanas līdzekļos, un ka līdz 1998. gada 31. decembrim Direktīvas 76/116/EEK noteikumus pārskatīs saskaņā ar Kopienas procedūrām.

| (10) | Pievienošanās akta 2. pantā noteikts, ka “Pamatlīgumi un akti, ko iestādes pieņēmušas pirms pievienošanās, no pievienošanās dienas ir saistoši jaunajām dalībvalstīm un piemērojami tajās atbilstīgi minētajos līgumos un šajā aktā paredzētajiem nosacījumiem.” Pievienošanās akta 168. pantā noteikts, ka “jaunajās dalībvalstīs stājas spēkā pasākumi, kas vajadzīgi, lai tās no pievienošanās izpildītu noteikumus direktīvās un lēmumos EK līguma 189. panta (tagad 249. panta) nozīmē [..], ja vien XIX pielikumā vai citur šajā aktā šim nolūkam nav norādīts termiņš”. |
| --- | --- |

(10)

Pievienošanās akta 2. pantā noteikts, ka “Pamatlīgumi un akti, ko iestādes pieņēmušas pirms pievienošanās, no pievienošanās dienas ir saistoši jaunajām dalībvalstīm un piemērojami tajās atbilstīgi minētajos līgumos un šajā aktā paredzētajiem nosacījumiem.” Pievienošanās akta 168. pantā noteikts, ka “jaunajās dalībvalstīs stājas spēkā pasākumi, kas vajadzīgi, lai tās no pievienošanās izpildītu noteikumus direktīvās un lēmumos EK līguma 189. panta (tagad 249. panta) nozīmē [..], ja vien XIX pielikumā vai citur šajā aktā šim nolūkam nav norādīts termiņš”.

| (11) | Pēc tam ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/97/EK (5) grozīja Direktīvu 76/116/EEK saistībā ar kadmiju saturošu mēslošanas līdzekļu realizāciju Austrijā, Somijā un Zviedrijā. 1. pants paredz, ka, cita starpā, Somija var aizliegt savā teritorijā realizēt mēslošanas līdzekļus, kas satur kadmiju koncentrācijā, kura pārsniedz valstī noteikto koncentrāciju pievienošanās dienā, un ka šo atkāpi piemēro laikposmā no 1999. gada 1. janvāra līdz 2001. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(11)

Pēc tam ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/97/EK (5) grozīja Direktīvu 76/116/EEK saistībā ar kadmiju saturošu mēslošanas līdzekļu realizāciju Austrijā, Somijā un Zviedrijā. 1. pants paredz, ka, cita starpā, Somija var aizliegt savā teritorijā realizēt mēslošanas līdzekļus, kas satur kadmiju koncentrācijā, kura pārsniedz valstī noteikto koncentrāciju pievienošanās dienā, un ka šo atkāpi piemēro laikposmā no 1999. gada 1. janvāra līdz 2001. gada 31. decembrim.

| (12) | 2001. gada 7. decembrī Somijas Republika paziņoja par spēkā esošajiem valsts tiesību aktiem, atkāpjoties no noteikumiem Direktīvā 76/116/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mēslošanas līdzekļiem. Visu rūpīgi apsverot, ar Lēmumu 2002/398/EK tai piešķīra pagarinājumu līdz 2005. gada 31. decembrim atkāpei no Direktīvas 76/116/EEK. |
| --- | --- |

(12)

2001. gada 7. decembrī Somijas Republika paziņoja par spēkā esošajiem valsts tiesību aktiem, atkāpjoties no noteikumiem Direktīvā 76/116/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mēslošanas līdzekļiem. Visu rūpīgi apsverot, ar Lēmumu 2002/398/EK tai piešķīra pagarinājumu līdz 2005. gada 31. decembrim atkāpei no Direktīvas 76/116/EEK.

3.   Valsts noteikumi

| (13) | Somijas Lauksaimniecības un mežsaimniecības ministrijas 1994. gada 21. janvāra Lēmums Nr. 45/1994 par mēslošanas līdzekļiem (6) cita starpā nosaka kadmija satura robežvērtību mēslošanas līdzekļos, ieskaitot mēslošanas līdzekļus ar EK apzīmējumu. Saskaņā ar 3. iedaļu ir aizliegts laist Somijas tirgū fosfora minerālos mēslošanas līdzekļus, kuru kadmija saturs pārsniedz 50 mg uz kilogramu fosfora. |
| --- | --- |

(13)

Somijas Lauksaimniecības un mežsaimniecības ministrijas 1994. gada 21. janvāra Lēmums Nr. 45/1994 par mēslošanas līdzekļiem (6) cita starpā nosaka kadmija satura robežvērtību mēslošanas līdzekļos, ieskaitot mēslošanas līdzekļus ar EK apzīmējumu. Saskaņā ar 3. iedaļu ir aizliegts laist Somijas tirgū fosfora minerālos mēslošanas līdzekļus, kuru kadmija saturs pārsniedz 50 mg uz kilogramu fosfora.

II.   PROCEDŪRA

| (14) | Somijas Republika 2005. gada 7. jūnija vēstulē informēja Komisiju par to, ka saskaņā ar EK Līguma 95. panta 4. punktu tai ir nodoms no 2006. gada 1. janvāra piemērot valsts noteikumus attiecībā uz kadmija saturu mēslošanas līdzekļos. Somijas iestādes ir pieprasījušas pagarināt pašreizējo atkāpi, kas piešķirta ar Lēmumu 2002/398/EK. |
| --- | --- |

(14)

Somijas Republika 2005. gada 7. jūnija vēstulē informēja Komisiju par to, ka saskaņā ar EK Līguma 95. panta 4. punktu tai ir nodoms no 2006. gada 1. janvāra piemērot valsts noteikumus attiecībā uz kadmija saturu mēslošanas līdzekļos. Somijas iestādes ir pieprasījušas pagarināt pašreizējo atkāpi, kas piešķirta ar Lēmumu 2002/398/EK.

| (15) | Komisija 2005. gada 30. jūnija vēstulē informēja Somijas iestādes, ka tā ir saņēmusi paziņojumu atbilstoši 95. panta 4. punktam un ka 2005. gada 8. jūnijā, dienu pēc paziņojuma saņemšanas, ir sācies sešu mēnešu periods tā pārbaudei saskaņā ar 95. panta 6. punktu. |
| --- | --- |

(15)

Komisija 2005. gada 30. jūnija vēstulē informēja Somijas iestādes, ka tā ir saņēmusi paziņojumu atbilstoši 95. panta 4. punktam un ka 2005. gada 8. jūnijā, dienu pēc paziņojuma saņemšanas, ir sācies sešu mēnešu periods tā pārbaudei saskaņā ar 95. panta 6. punktu.

| (16) | Komisija 2005. gada 10. augusta vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par prasību, kas saņemta no Somijas. Komisija arī publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (7) paziņojumu par prasību, lai pārējām ieinteresētajām personām darītu zināmus valsts pasākumus, kurus Somija nodomājusi paturēt spēkā. |
| --- | --- |

(16)

Komisija 2005. gada 10. augusta vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par prasību, kas saņemta no Somijas. Komisija arī publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (7) paziņojumu par prasību, lai pārējām ieinteresētajām personām darītu zināmus valsts pasākumus, kurus Somija nodomājusi paturēt spēkā.

III.   NOVĒRTĒJUMS

1.   Lēmums par pieņemamību

| (17) | Līguma 95. panta 4. punktā noteikts, ka, ja pēc tam, kad Padome vai Komisija ir noteikusi saskaņošanas pasākumu, kāda dalībvalsts uzskata par vajadzīgu paturēt spēkā savus noteikumus 30. pantā minēto būtisko iemeslu dēļ vai nolūkā aizsargāt vidi vai darba vidi, tā dara Komisijai zināmus šos noteikumus, kā arī pamatojumu to paturēšanai spēkā. |
| --- | --- |

(17)

Līguma 95. panta 4. punktā noteikts, ka, ja pēc tam, kad Padome vai Komisija ir noteikusi saskaņošanas pasākumu, kāda dalībvalsts uzskata par vajadzīgu paturēt spēkā savus noteikumus 30. pantā minēto būtisko iemeslu dēļ vai nolūkā aizsargāt vidi vai darba vidi, tā dara Komisijai zināmus šos noteikumus, kā arī pamatojumu to paturēšanai spēkā.

| (18) | Somijas iestāžu 2005. gada 7. jūnijā iesniegtā paziņojuma nolūks ir saņemt atļauju pēc 2005. gada 31. decembra pagarināt pašreizējo atkāpi, kas noteikta Lēmumā 2002/398/EK. Ar šo lēmumu Somija var paturēt spēkā valsts noteikumus, kas neatbilst noteikumiem Regulā (EK) Nr. 2003/2003 par minēto mēslošanas līdzekļu ar EK apzīmējumu sastāvu. |
| --- | --- |

(18)

Somijas iestāžu 2005. gada 7. jūnijā iesniegtā paziņojuma nolūks ir saņemt atļauju pēc 2005. gada 31. decembra pagarināt pašreizējo atkāpi, kas noteikta Lēmumā 2002/398/EK. Ar šo lēmumu Somija var paturēt spēkā valsts noteikumus, kas neatbilst noteikumiem Regulā (EK) Nr. 2003/2003 par minēto mēslošanas līdzekļu ar EK apzīmējumu sastāvu.

| (19) | Kā minēts iepriekš, Regulas (EK) Nr. 2003/2003 5. pants dalībvalstīm liedz ierobežot mēslošanas līdzekļu ar EK apzīmējumu realizāciju to sastāva dēļ, tomēr noteikumi, kas reglamentē sastāvu, nenosaka kadmija satura robežvērtību. Tādēļ atbilstoši Regulas (EK) Nr. 2003/2003 5. pantam tirgū var laist mēslošanas līdzekļus ar EK apzīmējumu, kas atbilst minētās regulas prasībām, neatkarīgi no to kadmija satura. |
| --- | --- |

(19)

Kā minēts iepriekš, Regulas (EK) Nr. 2003/2003 5. pants dalībvalstīm liedz ierobežot mēslošanas līdzekļu ar EK apzīmējumu realizāciju to sastāva dēļ, tomēr noteikumi, kas reglamentē sastāvu, nenosaka kadmija satura robežvērtību. Tādēļ atbilstoši Regulas (EK) Nr. 2003/2003 5. pantam tirgū var laist mēslošanas līdzekļus ar EK apzīmējumu, kas atbilst minētās regulas prasībām, neatkarīgi no to kadmija satura.

| (20) | Ņemot vērā iepriekš minēto, ir skaidrs, ka Somijas paziņotie valsts noteikumi, ciktāl tie aizliedz laist tirgū fosfora mēslošanas līdzekļus ar EK apzīmējumu, kuru kadmija saturs pārsniedz 50 mg uz kilogramu fosfora, ir stingrāki nekā Regulas (EK) Nr. 2003/2003 noteikumi. |
| --- | --- |

(20)

Ņemot vērā iepriekš minēto, ir skaidrs, ka Somijas paziņotie valsts noteikumi, ciktāl tie aizliedz laist tirgū fosfora mēslošanas līdzekļus ar EK apzīmējumu, kuru kadmija saturs pārsniedz 50 mg uz kilogramu fosfora, ir stingrāki nekā Regulas (EK) Nr. 2003/2003 noteikumi.

| (21) | Somijas iestāžu paziņotos valsts noteikumus pieņēma pirms Somijas pievienošanās Eiropas Savienībai. Kā norādīts iepriekš, Pievienošanas aktā ir noteikti pārejas noteikumi, kas Somijai ļauj turpmākos četrus gadus piemērot savus noteikumus saistībā ar kadmija saturu mēslošanas līdzekļos tādiem ražojumiem, uz kuriem attiecas Direktīva 76/116/EEK. Ar Direktīvu 98/97/EK Somijai bija ļauts piemērot minētos valsts noteikumus līdz 2001. gada 31. decembrim. Ar Lēmumu 2002/398/EK atkāpe tika pagarināta līdz 2005. gada decembrim. |
| --- | --- |

(21)

Somijas iestāžu paziņotos valsts noteikumus pieņēma pirms Somijas pievienošanās Eiropas Savienībai. Kā norādīts iepriekš, Pievienošanas aktā ir noteikti pārejas noteikumi, kas Somijai ļauj turpmākos četrus gadus piemērot savus noteikumus saistībā ar kadmija saturu mēslošanas līdzekļos tādiem ražojumiem, uz kuriem attiecas Direktīva 76/116/EEK. Ar Direktīvu 98/97/EK Somijai bija ļauts piemērot minētos valsts noteikumus līdz 2001. gada 31. decembrim. Ar Lēmumu 2002/398/EK atkāpe tika pagarināta līdz 2005. gada decembrim.

| (22) | Kā prasīts Līguma 95. panta 4. punktā un kā skaidrots, ņemot vērā Pievienošanās akta 2. un 168. pantu, Somija darīja Komisijai zināmu tādu valsts noteikumu faktisko formulējumu, kas pieņemti pirms pievienošanās Eiropas Savienībai un kurus tā paredz saglabāt, pievienojot prasībai iemeslu pamatojumu, kuri pēc tās uzskata attaisno šādu noteikumu saglabāšanu. |
| --- | --- |

(22)

Kā prasīts Līguma 95. panta 4. punktā un kā skaidrots, ņemot vērā Pievienošanās akta 2. un 168. pantu, Somija darīja Komisijai zināmu tādu valsts noteikumu faktisko formulējumu, kas pieņemti pirms pievienošanās Eiropas Savienībai un kurus tā paredz saglabāt, pievienojot prasībai iemeslu pamatojumu, kuri pēc tās uzskata attaisno šādu noteikumu saglabāšanu.

| (23) | Somijas iestāžu sniegtais pamatojums bija darīts zināms jau iepriekš, un tādēļ Komisija ar Lēmumu 2002/398/EK piešķīra atkāpi līdz 2005. gada 31. decembrim. Šo periodu piešķīra, pieņemot, ka līdz 2005. gada beigām būs izstrādāti saskaņoti noteikumi. Lai gan pašlaik tos izstrādā, Kopienas līmenī noteikumi nebūs pieņemti līdz gada beigām. |
| --- | --- |

(23)

Somijas iestāžu sniegtais pamatojums bija darīts zināms jau iepriekš, un tādēļ Komisija ar Lēmumu 2002/398/EK piešķīra atkāpi līdz 2005. gada 31. decembrim. Šo periodu piešķīra, pieņemot, ka līdz 2005. gada beigām būs izstrādāti saskaņoti noteikumi. Lai gan pašlaik tos izstrādā, Kopienas līmenī noteikumi nebūs pieņemti līdz gada beigām.

| (24) | Tādēļ Somijas 2005. gada 7. jūnijā iesniegtais paziņojums, lai saņemtu apstiprinājumu, ka var paturēt spēkā valsts noteikumus, kas ir atkāpe no Regulas (EK) Nr. 2003/2003 noteikumiem, uzskatāms par pieņemamu atbilstoši Līguma 95. panta 4. punktam, kas skaidrots, ņemot vērā Pievienošanās akta 2. un 168. pantu. |
| --- | --- |

(24)

Tādēļ Somijas 2005. gada 7. jūnijā iesniegtais paziņojums, lai saņemtu apstiprinājumu, ka var paturēt spēkā valsts noteikumus, kas ir atkāpe no Regulas (EK) Nr. 2003/2003 noteikumiem, uzskatāms par pieņemamu atbilstoši Līguma 95. panta 4. punktam, kas skaidrots, ņemot vērā Pievienošanās akta 2. un 168. pantu.

2.   Ieguvumu novērtējums

| (25) | Saskaņā ar Līguma 95. pantu Komisijai jānodrošina, ka ir izpildīti visi nosacījumi, kas dalībvalstij ļauj izmantot šajā pantā noteiktās atkāpes iespējas. |
| --- | --- |

(25)

Saskaņā ar Līguma 95. pantu Komisijai jānodrošina, ka ir izpildīti visi nosacījumi, kas dalībvalstij ļauj izmantot šajā pantā noteiktās atkāpes iespējas.

| (26) | Komisijai īpaši jānovērtē, vai dalībvalsts paziņotie noteikumi ir pamatoti saistībā ar Līguma 30. pantā minētajiem būtiskajiem iemesliem vai saistībā ar vides vai darba vides aizsardzību. |
| --- | --- |

(26)

Komisijai īpaši jānovērtē, vai dalībvalsts paziņotie noteikumi ir pamatoti saistībā ar Līguma 30. pantā minētajiem būtiskajiem iemesliem vai saistībā ar vides vai darba vides aizsardzību.

| (27) | Turklāt atbilstoši Līguma 95. panta 6. punktam, ja Komisija uzskata, ka valsts noteikumi ir pamatoti, tai jāpārbauda, vai šādi valsts noteikumi nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis vai slēpts ierobežojums tirdzniecībā starp dalībvalstīm un nerada šķēršļus iekšējā tirgus darbībai. |
| --- | --- |

(27)

Turklāt atbilstoši Līguma 95. panta 6. punktam, ja Komisija uzskata, ka valsts noteikumi ir pamatoti, tai jāpārbauda, vai šādi valsts noteikumi nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis vai slēpts ierobežojums tirdzniecībā starp dalībvalstīm un nerada šķēršļus iekšējā tirgus darbībai.

| (28) | Somijas prasība ir pamatota ar nepieciešamību aizsargāt cilvēka veselību un vidi. Mēslošanas līdzekļos esošais kadmijs uzskatāms par apdraudējumu videi un cilvēka veselībai. Somija savas prasības pamatošanai norāda uz 2000. gada aprīlī (8) publicētajiem Somijas pētījuma rezultātiem, kurā novērtēts kadmiju saturošo mēslošanas līdzekļu radītais apdraudējums. |
| --- | --- |

(28)

Somijas prasība ir pamatota ar nepieciešamību aizsargāt cilvēka veselību un vidi. Mēslošanas līdzekļos esošais kadmijs uzskatāms par apdraudējumu videi un cilvēka veselībai. Somija savas prasības pamatošanai norāda uz 2000. gada aprīlī (8) publicētajiem Somijas pētījuma rezultātiem, kurā novērtēts kadmiju saturošo mēslošanas līdzekļu radītais apdraudējums.

2.1.   Pamatojums, kas balstīts uz būtiskiem iemesliem

| (29) | Attiecībā uz vispārēju informāciju par kadmiju līdz šim pieejamie zinātnes dati liek secināt, ka būtībā kadmijs metāla veidā un kadmija oksīds nopietni apdraud veselību. Īpaši kadmija oksīds ir klasificēts kā 2. kategorijas viela, kas ir kancerogēna, mutagēna vai toksiska attiecībā uz reprodukciju. Pastāv vispārēja vienprātība, ka mēslošanas līdzekļos esošs kadmijs ir galvenais kadmija avots, kas ietekmē augsni un barības ķēdi. |
| --- | --- |

(29)

Attiecībā uz vispārēju informāciju par kadmiju līdz šim pieejamie zinātnes dati liek secināt, ka būtībā kadmijs metāla veidā un kadmija oksīds nopietni apdraud veselību. Īpaši kadmija oksīds ir klasificēts kā 2. kategorijas viela, kas ir kancerogēna, mutagēna vai toksiska attiecībā uz reprodukciju. Pastāv vispārēja vienprātība, ka mēslošanas līdzekļos esošs kadmijs ir galvenais kadmija avots, kas ietekmē augsni un barības ķēdi.

| (30) | Attiecībā uz mēslošanas līdzekļos esošo kadmiju šādi var apkopot Somijas veiktā riska novērtējuma svarīgāko informāciju:






  — | attiecībā uz ūdeni Somijas riska novērtējuma ziņojumā apgalvots, ka “riska raksturojums liecina par to, ka ūdens vide ir apdraudēta visu apsvērto risinājumu gadījumā gan patlaban, gan turpmāk. Faktiski tas nozīmē, ka nav iespējams noteikt drošības robežu un katrs dabīgās fona koncentrācijas pieaugums var apdraudēt ūdens vidi”, |
| --- | --- | --- |

(30)

Attiecībā uz mēslošanas līdzekļos esošo kadmiju šādi var apkopot Somijas veiktā riska novērtējuma svarīgāko informāciju:

—

attiecībā uz ūdeni Somijas riska novērtējuma ziņojumā apgalvots, ka “riska raksturojums liecina par to, ka ūdens vide ir apdraudēta visu apsvērto risinājumu gadījumā gan patlaban, gan turpmāk. Faktiski tas nozīmē, ka nav iespējams noteikt drošības robežu un katrs dabīgās fona koncentrācijas pieaugums var apdraudēt ūdens vidi”,

| — | attiecībā uz augsni Somijas riska novērtējumā norādīts, ka “pamatojoties uz pieejamajiem datiem, tagadējā kadmija koncentrācija Somijas lauksaimniecības zemēs apdraud augsnes vidi. Šādi var secināt, izmantojot gan vidējo ekstrahējamo kadmija koncentrāciju (9), gan 90 procentiles piecās Somijas audzēšanas zonās kopš 1987. gada. Tikai zonā, kas ir visvairāk uz ziemeļiem, izmantojot vidējo koncentrāciju, PEC/PNEC attiecība (10) ir mazāka par 1. Riska attiecība dažādās audzēšanas zonās svārstās no 1,2 līdz 2,8”, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz augsni Somijas riska novērtējumā norādīts, ka “pamatojoties uz pieejamajiem datiem, tagadējā kadmija koncentrācija Somijas lauksaimniecības zemēs apdraud augsnes vidi. Šādi var secināt, izmantojot gan vidējo ekstrahējamo kadmija koncentrāciju (9), gan 90 procentiles piecās Somijas audzēšanas zonās kopš 1987. gada. Tikai zonā, kas ir visvairāk uz ziemeļiem, izmantojot vidējo koncentrāciju, PEC/PNEC attiecība (10) ir mazāka par 1. Riska attiecība dažādās audzēšanas zonās svārstās no 1,2 līdz 2,8”,

| — | attiecībā uz cilvēka veselību Somijas riska novērtējuma ziņojumā tiek apgalvots, ka “Somijā nav riska grupas (sliktākie gadījumi) drošības rezerves starp lēsto apjomu urīnā un kritisko apjomu, kas saistīts ar kadmija izraisīto kaitīgo ietekmi uz veselību.” Somijas riska novērtējuma ziņojumā arī norādīts, ka “ja fosfora mēslošanas līdzekļus, kuros ir vidējais Kopienā noteiktais kadmija līmenis, izmantotu Somijā, pamatojoties uz modelēšanas metodi, kadmija uzņemšana ar uzturu palielinātos par vairāk nekā 40 % simt gadu laikā.”. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz cilvēka veselību Somijas riska novērtējuma ziņojumā tiek apgalvots, ka “Somijā nav riska grupas (sliktākie gadījumi) drošības rezerves starp lēsto apjomu urīnā un kritisko apjomu, kas saistīts ar kadmija izraisīto kaitīgo ietekmi uz veselību.” Somijas riska novērtējuma ziņojumā arī norādīts, ka “ja fosfora mēslošanas līdzekļus, kuros ir vidējais Kopienā noteiktais kadmija līmenis, izmantotu Somijā, pamatojoties uz modelēšanas metodi, kadmija uzņemšana ar uzturu palielinātos par vairāk nekā 40 % simt gadu laikā.”.

| (31) | Ir skaidrs, ka šie secinājumi attiecas uz konkrēto Somijas augsnes stāvokli un tur valdošajiem klimatiskajiem apstākļiem. |
| --- | --- |

(31)

Ir skaidrs, ka šie secinājumi attiecas uz konkrēto Somijas augsnes stāvokli un tur valdošajiem klimatiskajiem apstākļiem.

| (32) | Tādēļ Somijā veiktais riska novērtējums liecina, ka tagadējā kadmija koncentrācija Somijas lauksaimniecības zemē apdraud augsnes organismus un kadmija noplūde no lauksaimniecības zemēm apdraud ūdens vidi. Somija uzskata, ka riska novērtējumā arī secināts, ka pastāv risks, ka Somijas iedzīvotāju veselību kopumā var kaitīgi ietekmēt saskare ar pašreizējo kadmija daudzumu. Lai gan vidējā kadmija uzņemšana tikai ar uzturu nerada apdraudējumu Somijā, dažas iedzīvotāju grupas ir apdraudētas, jo liels kadmija daudzums tiek uzņemts ar uzturu un arī paaugstinātas absorbēšanas un/vai smēķēšanas dēļ. |
| --- | --- |

(32)

Tādēļ Somijā veiktais riska novērtējums liecina, ka tagadējā kadmija koncentrācija Somijas lauksaimniecības zemē apdraud augsnes organismus un kadmija noplūde no lauksaimniecības zemēm apdraud ūdens vidi. Somija uzskata, ka riska novērtējumā arī secināts, ka pastāv risks, ka Somijas iedzīvotāju veselību kopumā var kaitīgi ietekmēt saskare ar pašreizējo kadmija daudzumu. Lai gan vidējā kadmija uzņemšana tikai ar uzturu nerada apdraudējumu Somijā, dažas iedzīvotāju grupas ir apdraudētas, jo liels kadmija daudzums tiek uzņemts ar uzturu un arī paaugstinātas absorbēšanas un/vai smēķēšanas dēļ.

| (33) | Somijas iestāžu iesniegtais riska novērtējums veikts saskaņā ar Kopienā noteiktajām procedūrām un metodiku, ko uzskata par tādu, kas nodrošina augstu iegūtās informācijas ticamību. |
| --- | --- |

(33)

Somijas iestāžu iesniegtais riska novērtējums veikts saskaņā ar Kopienā noteiktajām procedūrām un metodiku, ko uzskata par tādu, kas nodrošina augstu iegūtās informācijas ticamību.

| (34) | Komisija ir jau pārbaudījusi riska novērtējuma informāciju saistībā ar Lēmumu 2002/398/EK, ar kuru Somijai ļāva saglabāt savus noteikumus līdz 2005. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(34)

Komisija ir jau pārbaudījusi riska novērtējuma informāciju saistībā ar Lēmumu 2002/398/EK, ar kuru Somijai ļāva saglabāt savus noteikumus līdz 2005. gada 31. decembrim.

| (35) | Somija 2005. gadā nesniedza nekādus zinātniskus un tehniskus datus. Uzkrāšanās process ir lēns, un trīs gadu laikā tas nav būtiski mainījies. Tādēļ var uzskatīt, ka stāvoklis ir līdzīgs 2002. gada stāvoklim. |
| --- | --- |

(35)

Somija 2005. gadā nesniedza nekādus zinātniskus un tehniskus datus. Uzkrāšanās process ir lēns, un trīs gadu laikā tas nav būtiski mainījies. Tādēļ var uzskatīt, ka stāvoklis ir līdzīgs 2002. gada stāvoklim.

| (36) | Somijas sniegto datu derīgumu apstiprina šāds zinātniskais pamatojums, kas izmantots, lai atbalstītu Komisijas priekšlikuma sagatavošanu par mēslošanas līdzekļos esošo kadmiju:






  — | SCTEE
   (11) (tagad pārdēvēta par SCHER
   (12)) 2002. gada 24. septembrī sniegtais atzinums par kadmija uzkrāšanos lauksaimniecības zemēs mēslošanas līdzekļu izmantošanas dēļ. Šā atzinuma pamatā ir deviņu dalībvalstu riska novērtējuma ziņojumi, kuros aplūkota tikai uzkrāšanās, nevis iespējamie veselības un vides apdraudējumi. SCTEE secināja, ka kadmija saturs mēslošanas līdzekļos nav jāierobežo, lai novērstu kadmija uzkrāšanos augsnē, |
| --- | --- | --- |

(36)

Somijas sniegto datu derīgumu apstiprina šāds zinātniskais pamatojums, kas izmantots, lai atbalstītu Komisijas priekšlikuma sagatavošanu par mēslošanas līdzekļos esošo kadmiju:

—

SCTEE
   (11) (tagad pārdēvēta par SCHER
   (12)) 2002. gada 24. septembrī sniegtais atzinums par kadmija uzkrāšanos lauksaimniecības zemēs mēslošanas līdzekļu izmantošanas dēļ. Šā atzinuma pamatā ir deviņu dalībvalstu riska novērtējuma ziņojumi, kuros aplūkota tikai uzkrāšanās, nevis iespējamie veselības un vides apdraudējumi. SCTEE secināja, ka kadmija saturs mēslošanas līdzekļos nav jāierobežo, lai novērstu kadmija uzkrāšanos augsnē,

| — | kadmija un kadmija oksīda vispārējā riska novērtējuma 2004. gada septembra galīgais projekts sastādīts saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 (13), un tajā ņemti vērā visi kadmija avoti. Projekts apstiprina SCTEE atzinumu par uzkrāšanos augsnē. Lai gan tajā apgalvots, ka no mēslošanas līdzekļos esošā kadmija nerodas nopietns un tūlītējs cilvēka veselības un vides apdraudējums, tomēr vajadzīga piesardzība, jo no cilvēka veselības apdraudējuma nevar izvairīties visos gadījumos vietējā un reģionālā mērogā, jo kadmija koncentrācija uzturā, pārtikas lietošanas paradumi un uzturvērtība ļoti atšķiras. |
| --- | --- |

—

kadmija un kadmija oksīda vispārējā riska novērtējuma 2004. gada septembra galīgais projekts sastādīts saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 (13), un tajā ņemti vērā visi kadmija avoti. Projekts apstiprina SCTEE atzinumu par uzkrāšanos augsnē. Lai gan tajā apgalvots, ka no mēslošanas līdzekļos esošā kadmija nerodas nopietns un tūlītējs cilvēka veselības un vides apdraudējums, tomēr vajadzīga piesardzība, jo no cilvēka veselības apdraudējuma nevar izvairīties visos gadījumos vietējā un reģionālā mērogā, jo kadmija koncentrācija uzturā, pārtikas lietošanas paradumi un uzturvērtība ļoti atšķiras.

Komisijas priekšlikums par mēslošanas līdzekļos esošo kadmiju ir aizkavēts, līdz galīgi tiks izstrādāts vispārējais kadmija un kadmija oksīdu riska novērtējums un iespējamie turpmākie riska samazināšanas pasākumi.

| (37) | Tādēļ, vēlreiz izskatījusi zinātniskos datus, ņemot vērā Somijas prasību, Komisija uzskata, ka Somijas iestādes ir pierādījušas, ka kadmiju saturoši mēslošanas līdzekļi rada vides un cilvēka veselības apdraudējumus un ka Somijas paziņotie valsts noteikumi, lai līdz minimumam samazinātu Somijas vides saskari ar kadmiju saturošiem mēslošanas līdzekļiem, ir pamatoti. |
| --- | --- |

(37)

Tādēļ, vēlreiz izskatījusi zinātniskos datus, ņemot vērā Somijas prasību, Komisija uzskata, ka Somijas iestādes ir pierādījušas, ka kadmiju saturoši mēslošanas līdzekļi rada vides un cilvēka veselības apdraudējumus un ka Somijas paziņotie valsts noteikumi, lai līdz minimumam samazinātu Somijas vides saskari ar kadmiju saturošiem mēslošanas līdzekļiem, ir pamatoti.

2.2.   Patvaļīgas diskriminācijas neesība

| (38) | Saskaņā ar Līguma 95. panta 6. punktu Komisijai ir jāpārbauda, vai paredzētie pasākumi nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis. Saskaņā ar Tiesas nolēmumu diskriminācijas līdzekļu neesība nozīmē to, ka valsts ierobežojumus tirdzniecībā nevar izmantot tā, lai diskriminētu citu dalībvalstu izcelsmes preces. |
| --- | --- |

(38)

Saskaņā ar Līguma 95. panta 6. punktu Komisijai ir jāpārbauda, vai paredzētie pasākumi nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis. Saskaņā ar Tiesas nolēmumu diskriminācijas līdzekļu neesība nozīmē to, ka valsts ierobežojumus tirdzniecībā nevar izmantot tā, lai diskriminētu citu dalībvalstu izcelsmes preces.

| (39) | Paredzētie valsts noteikumi ir vispārēji, un tos piemēro valsts un importētajiem fosfora mēslošanas līdzekļiem ar EK apzīmējumu. Tādēļ nav pierādījumu tam, ka tos var izmantot par Kopienas uzņēmēju patvaļīgas diskriminācijas līdzekli. |
| --- | --- |

(39)

Paredzētie valsts noteikumi ir vispārēji, un tos piemēro valsts un importētajiem fosfora mēslošanas līdzekļiem ar EK apzīmējumu. Tādēļ nav pierādījumu tam, ka tos var izmantot par Kopienas uzņēmēju patvaļīgas diskriminācijas līdzekli.

2.3.   Slēptu tirdzniecības ierobežojumu neesība

| (40) | Parasti šķēršļus tirdzniecībā rada stingrāki valsts pasākumi, kas reglamentē sastāvu mēslošanas līdzekļiem ar EK apzīmējumu, par kuriem piešķirta atkāpe no Kopienas Direktīvas noteikumiem. Ražojumus, kurus var likumīgi laist tirgū pārējās Kopienas valstīs, nevar laist attiecīgās dalībvalsts tirgū. Līguma 95. panta 6. punktā ietvertās koncepcijas nolūks ir nepieļaut, ka nepiemērotu iemeslu dēļ tiek piemēroti valsts noteikumi, kuru pamatā ir 4. un 5. punktā noteiktie kritēriji un kas faktiski ir ekonomiski pasākumi, ko ievieš, lai kavētu produktu importu no pārējām dalībvalstīm un netieši aizsargātu vietējo ražošanu. |
| --- | --- |

(40)

Parasti šķēršļus tirdzniecībā rada stingrāki valsts pasākumi, kas reglamentē sastāvu mēslošanas līdzekļiem ar EK apzīmējumu, par kuriem piešķirta atkāpe no Kopienas Direktīvas noteikumiem. Ražojumus, kurus var likumīgi laist tirgū pārējās Kopienas valstīs, nevar laist attiecīgās dalībvalsts tirgū. Līguma 95. panta 6. punktā ietvertās koncepcijas nolūks ir nepieļaut, ka nepiemērotu iemeslu dēļ tiek piemēroti valsts noteikumi, kuru pamatā ir 4. un 5. punktā noteiktie kritēriji un kas faktiski ir ekonomiski pasākumi, ko ievieš, lai kavētu produktu importu no pārējām dalībvalstīm un netieši aizsargātu vietējo ražošanu.

| (41) | Kā konstatēts iepriekš, pastāv bažas par vides un cilvēka veselības aizsardzību, jo augsnē izmanto kadmiju saturošus mēslošanas līdzekļus. Tādēļ valsts noteikumu saglabāšanas mērķis ir vides un cilvēka veselības aizsardzība, nevis slēptu tirdzniecības šķēršļu izveide. |
| --- | --- |

(41)

Kā konstatēts iepriekš, pastāv bažas par vides un cilvēka veselības aizsardzību, jo augsnē izmanto kadmiju saturošus mēslošanas līdzekļus. Tādēļ valsts noteikumu saglabāšanas mērķis ir vides un cilvēka veselības aizsardzība, nevis slēptu tirdzniecības šķēršļu izveide.

2.4.   Iekšējā tirgus darbības šķēršļu neesība

| (42) | Šo nosacījumu nevar skaidrot tā, ka tas aizliedz visu to valsts pasākumu apstiprināšanu, kas varētu ietekmēt iekšējā tirgus izveidi. Patiesībā katrs valsts pasākums, kas atkāpjas no saskaņošanas pasākuma nolūkā izveidot iekšējo tirgu un nodrošināt tā darbību, būtībā ir pasākums, kas, iespējams, ietekmēs iekšējo tirgu. Tādēļ, lai saglabātu EK Līguma 95. pantā noteiktās atkāpšanās procedūras lietderīgumu, Komisija uzskata, ka attiecībā uz 95. panta 6. punktu iekšējā tirgus darbības šķēršļa jēdziens nav samērojams ar izvirzīto mērķi. |
| --- | --- |

(42)

Šo nosacījumu nevar skaidrot tā, ka tas aizliedz visu to valsts pasākumu apstiprināšanu, kas varētu ietekmēt iekšējā tirgus izveidi. Patiesībā katrs valsts pasākums, kas atkāpjas no saskaņošanas pasākuma nolūkā izveidot iekšējo tirgu un nodrošināt tā darbību, būtībā ir pasākums, kas, iespējams, ietekmēs iekšējo tirgu. Tādēļ, lai saglabātu EK Līguma 95. pantā noteiktās atkāpšanās procedūras lietderīgumu, Komisija uzskata, ka attiecībā uz 95. panta 6. punktu iekšējā tirgus darbības šķēršļa jēdziens nav samērojams ar izvirzīto mērķi.

| (43) | Ņemot vērā gan vides, gan cilvēka veselības apdraudējumu, kas rodas, izmantojot kadmiju saturošus mēslošanas līdzekļus Somijas augsnē, un ņemot vērā, ka:






  — | kā minēts iepriekš, Pievienošanās akts un Direktīva 98/97/EK Somijai ļāva arī turpmāk piemērot savus noteikumus par kadmija saturu mēslošanas līdzekļos, līdz tiks pabeigts izskatīt Direktīvu 76/116/EEK attiecībā uz kadmija saturu mēslošanas līdzekļos, un |
| --- | --- | --- |

(43)

Ņemot vērā gan vides, gan cilvēka veselības apdraudējumu, kas rodas, izmantojot kadmiju saturošus mēslošanas līdzekļus Somijas augsnē, un ņemot vērā, ka:

—

kā minēts iepriekš, Pievienošanās akts un Direktīva 98/97/EK Somijai ļāva arī turpmāk piemērot savus noteikumus par kadmija saturu mēslošanas līdzekļos, līdz tiks pabeigts izskatīt Direktīvu 76/116/EEK attiecībā uz kadmija saturu mēslošanas līdzekļos, un

| — | ar Lēmumu 2002/398/EK Somijai ļāva saglabāt savus noteikumus līdz 2005. gada 31. decembrim, pamatojoties uz Somijas iestāžu sniegto riska novērtējumu, un |
| --- | --- |

—

ar Lēmumu 2002/398/EK Somijai ļāva saglabāt savus noteikumus līdz 2005. gada 31. decembrim, pamatojoties uz Somijas iestāžu sniegto riska novērtējumu, un

| — | pašreizējais Komisijas darbs, lai tuvinātu Kopienas kadmija satura robežvērtības mēslošanas līdzekļos, neļauj uzskatīt, ka mazāk ierobežojoši pasākumi pietiekami aizsargātu veselību un vidi Somijā. Riska novērtējums apliecināja, ka specifiskās Somijas augsnes un klimatisko apstākļu dēļ jāparedz valsts vides aizsardzības noteikumi, jo daži reģioni ir mazāk aizsargāti pret kadmija ietekmi, īpaši Somijas skābās pH augsnes dēļ. Skābā vidē palielinās kadmija šķīdība, un tādēļ to vieglāk var uzņemt kultūraugi. |
| --- | --- |

—

pašreizējais Komisijas darbs, lai tuvinātu Kopienas kadmija satura robežvērtības mēslošanas līdzekļos, neļauj uzskatīt, ka mazāk ierobežojoši pasākumi pietiekami aizsargātu veselību un vidi Somijā. Riska novērtējums apliecināja, ka specifiskās Somijas augsnes un klimatisko apstākļu dēļ jāparedz valsts vides aizsardzības noteikumi, jo daži reģioni ir mazāk aizsargāti pret kadmija ietekmi, īpaši Somijas skābās pH augsnes dēļ. Skābā vidē palielinās kadmija šķīdība, un tādēļ to vieglāk var uzņemt kultūraugi.

Komisija uzskata, ka šajā pārskatīšanas posmā nav pierādījumu tam, ka valsts noteikumi attiecībā pret izvirzītajiem mērķiem rada nesamērīgu šķērsli iekšējā tirgus darbībai.

2.5.   Ierobežojumi pienācīgā laikā

| (44) | Piešķirtās atkāpes ilgumam jābūt pietiekamam, lai Komisija iesniegtu priekšlikumu un Padome un Eiropas Parlaments Kopienas līmenī pieņemtu tiesību aktu par mēslošanas līdzekļos esošo kadmiju. Tādēļ, lai iestāžu apspriešanās laikā nerastos iespējami kavējumi, pašreizējā lēmuma noteikumi ir spēkā līdz saskaņota pasākuma piemērošanai ES līmenī. |
| --- | --- |

(44)

Piešķirtās atkāpes ilgumam jābūt pietiekamam, lai Komisija iesniegtu priekšlikumu un Padome un Eiropas Parlaments Kopienas līmenī pieņemtu tiesību aktu par mēslošanas līdzekļos esošo kadmiju. Tādēļ, lai iestāžu apspriešanās laikā nerastos iespējami kavējumi, pašreizējā lēmuma noteikumi ir spēkā līdz saskaņota pasākuma piemērošanai ES līmenī.

IV.   SECINĀJUMS

| (45) | Ņemot vērā iepriekš minēto, var secināt, ka Somijas Republikas 2005. gada 7. jūnijā iesniegtā prasība saglabāt valsts noteikumus, kas ir stingrāki nekā Direktīvas 76/116/EEK noteikumi attiecībā uz kadmija saturu mēslošanas līdzekļos, ir pieņemama. |
| --- | --- |

(45)

Ņemot vērā iepriekš minēto, var secināt, ka Somijas Republikas 2005. gada 7. jūnijā iesniegtā prasība saglabāt valsts noteikumus, kas ir stingrāki nekā Direktīvas 76/116/EEK noteikumi attiecībā uz kadmija saturu mēslošanas līdzekļos, ir pieņemama.

| (46) | Bez tam Komisija uzskata, ka valsts noteikumi:






  — | atbilst cilvēka veselības un vides aizsardzības prasībām, |
| --- | --- | --- |

(46)

Bez tam Komisija uzskata, ka valsts noteikumi:

—

atbilst cilvēka veselības un vides aizsardzības prasībām,

| — | ir samērīgi attiecībā pret izvirzītajiem mērķiem, |
| --- | --- |

—

ir samērīgi attiecībā pret izvirzītajiem mērķiem,

| — | nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis un |
| --- | --- |

—

nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis un

| — | nav slēpts ierobežojums tirdzniecībā starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

—

nav slēpts ierobežojums tirdzniecībā starp dalībvalstīm.

Tādēļ Komisija uzskata, ka tos var apstiprināt,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 2003/2003, tiek apstiprināti Somijas noteikumi, kas aizliedz laist Somijas tirgū fosfora minerālos mēslošanas līdzekļus, kuros kadmija saturs pārsniedz 50 mg uz kilogramu fosfora.

Atkāpe ir spēkā līdz brīdim, kad Kopienas līmenī tiks ieviesti saskaņoti pasākumi attiecībā uz mēslošanas līdzekļos esošo kadmiju.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Somijas Republikai.

Briselē, 2006. gada 3. janvārī

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Günter VERHEUGEN

---

(1)  OV L 24, 30.1.1976., 21. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

1

(2)  OV L 138, 28.5.2002., 15. lpp.

2

(3)  OV L 304, 21.11.2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2076/2004 (OV L 359, 4.12.2004., 25. lpp.).

3

(4)  OV C 241, 29.8.1994., 37. un 308. lpp.

4

(5)  OV L 18, 23.1.1999., 60. lpp.

5

(6)  Suomen säädöskokoelma, 45/1994, 1994. gada 26. janvāris, 117. lpp.

6

Suomen säädöskokoelma

(7)  OV C 197, 12.8.2005., 4. lpp.

7

(8)  Somijas Lauksaimniecības un mežsaimniecības ministrija. Cadmium in fertilizers, risks to human health and the environment. 2000. gada aprīlis.

8

Cadmium in fertilizers, risks to human health and the environment

(9)  Kadmija, ko var uzņemt augi, koncentrācija.

9

(10)  PEC = paredzamā koncentrācija vidē, PNEC = paredzamā koncentrācija, pie kuras nenovēro nelabvēlīgu iedarbību. PEC/PNEC attiecība, kas lielāka par 1, norāda uz to, ka radīsies kaitīga ietekme.

10

PEC

PNEC

PEC/PNEC

(11)  Toksikoloģijas, ekotoksikoloģijas un vides zinātniskā komiteja.

11

(12)  Veselības un vides apdraudējumu zinātniskā komiteja.

12

(13)  OV L 84, 5.4.1993., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

13

---

| 17.5.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 129/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 129/31

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 3. janvāris)

par valsts noteikumiem, par kuriem paziņojusi Austrijas Republika atbilstoši EK Līguma 95. panta 4. punktam attiecībā uz maksimālo pieļaujamo kadmija saturu mēslošanas līdzekļos

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 5549)

(tikai teksts vācu valodā ir autentisks)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2006/349/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 95. panta 6. punktu,

tā kā:

I.   FAKTI

1.   Kopienas tiesību akti

| (1) | Padomes 1975. gada 18. decembra Direktīvā 76/116/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mēslošanas līdzekļiem (1), ir noteiktas tādas prasības, kādām jāatbilst mēslošanas līdzekļiem, lai tos laistu tirgū ar apzīmējumu “EK mēslošanas līdzekļi”. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 1975. gada 18. decembra Direktīvā 76/116/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mēslošanas līdzekļiem (1), ir noteiktas tādas prasības, kādām jāatbilst mēslošanas līdzekļiem, lai tos laistu tirgū ar apzīmējumu “EK mēslošanas līdzekļi”.

| (2) | Direktīvas 76/116/EEK I pielikumā ir noteikts tipa apzīmējums un attiecīgās prasības, t.i., kādam jābūt mēslošanas līdzekļu ar EK apzīmējumu sastāvam. Šajā sarakstā iekļautie mēslošanas līdzekļi ar EK apzīmējumu ir sadalīti kategorijās atkarībā no primāro barības vielu satura, t.i., no šādiem elementiem: slāpeklis, fosfors un kālijs. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvas 76/116/EEK I pielikumā ir noteikts tipa apzīmējums un attiecīgās prasības, t.i., kādam jābūt mēslošanas līdzekļu ar EK apzīmējumu sastāvam. Šajā sarakstā iekļautie mēslošanas līdzekļi ar EK apzīmējumu ir sadalīti kategorijās atkarībā no primāro barības vielu satura, t.i., no šādiem elementiem: slāpeklis, fosfors un kālijs.

| (3) | Saskaņā ar Direktīvas 76/116/EEK 7. pantu dalībvalstis nedrīkst aizliegt, ierobežot vai traucēt tādu mēslošanas līdzekļu laišanu tirgū daudzuma, identifikācijas, marķējuma vai iepakojuma dēļ, kuriem ir apzīmējums “EK mēslošanas līdzeklis”, kas atbilst šīs direktīvas noteikumiem. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Direktīvas 76/116/EEK 7. pantu dalībvalstis nedrīkst aizliegt, ierobežot vai traucēt tādu mēslošanas līdzekļu laišanu tirgū daudzuma, identifikācijas, marķējuma vai iepakojuma dēļ, kuriem ir apzīmējums “EK mēslošanas līdzeklis”, kas atbilst šīs direktīvas noteikumiem.

| (4) | Ar Komisijas 2002. gada 15. maija Lēmumu 2002/366/EK par nacionālajiem nosacījumiem, ko izziņojusi Austrijas Republika, pamatojoties uz EK Līguma 95. panta 4. punktu par maksimālo pieļaujamo kadmija saturu mēslošanas līdzekļos (2), tika piešķirta atkāpe no Direktīvas 76/116/EEK noteikumiem, apstiprinot Austrijas noteikumus, ar kuriem aizliedz Austrijas tirgū laist fosfora minerālos mēslošanas līdzekļus (kas satur 5 % vai vairāk P2O5) ar kadmija saturu, kas pārsniedz 75 mg/kg P2O5. Šo atkāpi piemēroja līdz 2005. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(4)

Ar Komisijas 2002. gada 15. maija Lēmumu 2002/366/EK par nacionālajiem nosacījumiem, ko izziņojusi Austrijas Republika, pamatojoties uz EK Līguma 95. panta 4. punktu par maksimālo pieļaujamo kadmija saturu mēslošanas līdzekļos (2), tika piešķirta atkāpe no Direktīvas 76/116/EEK noteikumiem, apstiprinot Austrijas noteikumus, ar kuriem aizliedz Austrijas tirgū laist fosfora minerālos mēslošanas līdzekļus (kas satur 5 % vai vairāk P2O5) ar kadmija saturu, kas pārsniedz 75 mg/kg P2O5. Šo atkāpi piemēroja līdz 2005. gada 31. decembrim.

| (5) | Grozītā Direktīva 76/116/EEK ir aizstāta ar 2003. gada 13. oktobra Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2003/2003 attiecībā uz mēslošanas līdzekļiem (3). |
| --- | --- |

(5)

Grozītā Direktīva 76/116/EEK ir aizstāta ar 2003. gada 13. oktobra Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2003/2003 attiecībā uz mēslošanas līdzekļiem (3).

| (6) | Regulas (EK) Nr. 2003/2003 35. panta 2. punktā noteikts, ka atkāpes no Direktīvas 76/116/EEK 7. punkta, ko Komisija piešķīra saskaņā ar Līguma 95. panta 6. punktu, uzskatāmas par atkāpēm no šīs regulas 5. panta, un tās joprojām ir spēkā neatkarīgi no šīs regulas stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

(6)

Regulas (EK) Nr. 2003/2003 35. panta 2. punktā noteikts, ka atkāpes no Direktīvas 76/116/EEK 7. punkta, ko Komisija piešķīra saskaņā ar Līguma 95. panta 6. punktu, uzskatāmas par atkāpēm no šīs regulas 5. panta, un tās joprojām ir spēkā neatkarīgi no šīs regulas stāšanās spēkā.

| (7) | Regulas (EK) Nr. 2003/2003 15. apsvērumā paziņots, ka Komisija izskatīs jautājumu par nejaušu kadmija saturu minerālmēslos un vajadzības gadījumā gatavos priekšlikumu regulai un to iesniegs Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(7)

Regulas (EK) Nr. 2003/2003 15. apsvērumā paziņots, ka Komisija izskatīs jautājumu par nejaušu kadmija saturu minerālmēslos un vajadzības gadījumā gatavos priekšlikumu regulai un to iesniegs Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (8) | Tiek gatavots Komisijas priekšlikums par kadmiju mēslošanas līdzekļos. |
| --- | --- |

(8)

Tiek gatavots Komisijas priekšlikums par kadmiju mēslošanas līdzekļos.

2.   Austrijas pievienošanās

| (9) | Austrija pievienojās Eiropas Savienībai 1995. gada 1. janvārī. Pievienošanās aktā (4) noteikti pārejas noteikumi saistībā ar kadmija izmantošanu un realizāciju minētajā valstī. 69. panta 1. punktā noteikts, ka saskaņā ar minēto pielikumu un ar nosacījumu, ka ir izpildīti tajā paredzētie nosacījumi, četrus gadus no pievienošanās dienas akta VIII pielikumā minētos noteikumus Austrijā nepiemēro. Pievienošanās akta 69. pantā un VIII pielikuma 4. punktā paredzēts, ka līdz 1999. gada 1. janvārim Austrijā nepiemēro Direktīvas 76/116/EEK 7. pantu, ciktāl tas attiecas uz kadmija saturu mēslošanas līdzekļos, un ka līdz 1998. gada 31. decembrim saskaņā ar Kopienas procedūrām pārskatīs Direktīvas 76/116/EEK noteikumus. |
| --- | --- |

(9)

Austrija pievienojās Eiropas Savienībai 1995. gada 1. janvārī. Pievienošanās aktā (4) noteikti pārejas noteikumi saistībā ar kadmija izmantošanu un realizāciju minētajā valstī. 69. panta 1. punktā noteikts, ka saskaņā ar minēto pielikumu un ar nosacījumu, ka ir izpildīti tajā paredzētie nosacījumi, četrus gadus no pievienošanās dienas akta VIII pielikumā minētos noteikumus Austrijā nepiemēro. Pievienošanās akta 69. pantā un VIII pielikuma 4. punktā paredzēts, ka līdz 1999. gada 1. janvārim Austrijā nepiemēro Direktīvas 76/116/EEK 7. pantu, ciktāl tas attiecas uz kadmija saturu mēslošanas līdzekļos, un ka līdz 1998. gada 31. decembrim saskaņā ar Kopienas procedūrām pārskatīs Direktīvas 76/116/EEK noteikumus.

| (10) | Pievienošanās akta 2. pantā noteikts, ka “Pamatlīgumi un akti, ko iestādes pieņēmušas pirms pievienošanās, no pievienošanās dienas ir saistoši jaunajām dalībvalstīm un piemērojami tajās atbilstīgi minētajos Līgumos un šajā Aktā paredzētajiem nosacījumiem.” Pievienošanās akta 168. pantā noteikts, ka “jaunajās dalībvalstīs stājas spēkā pasākumi, kas vajadzīgi, lai tās no pievienošanās izpildītu noteikumus direktīvās un lēmumos EK līguma 189. panta (tagad 249. panta) nozīmē ..., ja vien XIX pielikumā vai citur šajā Aktā šim nolūkam nav norādīts termiņš”. |
| --- | --- |

(10)

Pievienošanās akta 2. pantā noteikts, ka “Pamatlīgumi un akti, ko iestādes pieņēmušas pirms pievienošanās, no pievienošanās dienas ir saistoši jaunajām dalībvalstīm un piemērojami tajās atbilstīgi minētajos Līgumos un šajā Aktā paredzētajiem nosacījumiem.” Pievienošanās akta 168. pantā noteikts, ka “jaunajās dalībvalstīs stājas spēkā pasākumi, kas vajadzīgi, lai tās no pievienošanās izpildītu noteikumus direktīvās un lēmumos EK līguma 189. panta (tagad 249. panta) nozīmē ..., ja vien XIX pielikumā vai citur šajā Aktā šim nolūkam nav norādīts termiņš”.

| (11) | Pēc tam ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/97/EK (5) grozīja Direktīvu 76/116/EEK attiecībā uz kadmiju saturošu mēslošanas līdzekļu realizāciju Austrijā, Somijā un Zviedrijā. 1. pantā paredzēts, ka, cita starpā, Austrija var savā teritorijā aizliegt realizēt mēslošanas līdzekļus, kas satur kadmiju koncentrācijā, kura pārsniedz koncentrāciju, kas valstī noteikta pievienošanās dienā, un ka šo atkāpi piemēro laikposmā no 1999. gada 1. janvāra līdz 2001. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(11)

Pēc tam ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/97/EK (5) grozīja Direktīvu 76/116/EEK attiecībā uz kadmiju saturošu mēslošanas līdzekļu realizāciju Austrijā, Somijā un Zviedrijā. 1. pantā paredzēts, ka, cita starpā, Austrija var savā teritorijā aizliegt realizēt mēslošanas līdzekļus, kas satur kadmiju koncentrācijā, kura pārsniedz koncentrāciju, kas valstī noteikta pievienošanās dienā, un ka šo atkāpi piemēro laikposmā no 1999. gada 1. janvāra līdz 2001. gada 31. decembrim.

| (12) | Austrijas Republika 2001. gada 16. novembrī paziņoja par spēkā esošajiem valsts tiesību aktiem, kas atšķiras no Direktīvas 76/116/EEK noteikumiem par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mēslošanas līdzekļiem. Visu rūpīgi apsverot, ar Lēmumu 2002/366/EK, tai līdz 2005. gada 31. decembrim piešķīra pagarinājumu atkāpei no Direktīvas 76/116/EEK. |
| --- | --- |

(12)

Austrijas Republika 2001. gada 16. novembrī paziņoja par spēkā esošajiem valsts tiesību aktiem, kas atšķiras no Direktīvas 76/116/EEK noteikumiem par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mēslošanas līdzekļiem. Visu rūpīgi apsverot, ar Lēmumu 2002/366/EK, tai līdz 2005. gada 31. decembrim piešķīra pagarinājumu atkāpei no Direktīvas 76/116/EEK.

3.   Valsts noteikumi

| (13) | Austrijas 2004. gada rīkojumā par mēslošanas līdzekļiem (6) tostarp noteikta kadmija satura robežvērtība mēslošanas līdzekļos, ieskaitot mēslošanas līdzekļus ar EK apzīmējumu. Saskaņā ar 2.–4. pantu saistībā ar 2. pielikuma 2. iedaļu ir aizliegts Austrijas tirgū laist fosfora minerālos mēslošanas līdzekļus (kas satur 5 % vai vairāk P2O5) ar kadmija saturu, kas pārsniedz 75 mg/kg P2O5. |
| --- | --- |

(13)

Austrijas 2004. gada rīkojumā par mēslošanas līdzekļiem (6) tostarp noteikta kadmija satura robežvērtība mēslošanas līdzekļos, ieskaitot mēslošanas līdzekļus ar EK apzīmējumu. Saskaņā ar 2.–4. pantu saistībā ar 2. pielikuma 2. iedaļu ir aizliegts Austrijas tirgū laist fosfora minerālos mēslošanas līdzekļus (kas satur 5 % vai vairāk P2O5) ar kadmija saturu, kas pārsniedz 75 mg/kg P2O5.

| (14) | Noteikumi par maksimālo pieļaujamo kadmija saturu mēslošanas līdzekļos ir spēkā kopš 1985. gada, kad pieņēma robežvērtību – 120 mg/kg P2O5. Pašreizējo līmeni, 75 mg/kg P2O5, Austrija ieviesa ar 1994. gada rīkojumu par mēslošanas līdzekļiem (7), kuru, lai pielāgotu tiesību aktus Regulai 2003/2003/EK, pēc tam atsauca ar 2004. gada rīkojumu par mēslošanas līdzekļiem. Noteikumi par kadmiju mēslošanas līdzekļos nav mainīti. |
| --- | --- |

(14)

Noteikumi par maksimālo pieļaujamo kadmija saturu mēslošanas līdzekļos ir spēkā kopš 1985. gada, kad pieņēma robežvērtību – 120 mg/kg P2O5. Pašreizējo līmeni, 75 mg/kg P2O5, Austrija ieviesa ar 1994. gada rīkojumu par mēslošanas līdzekļiem (7), kuru, lai pielāgotu tiesību aktus Regulai 2003/2003/EK, pēc tam atsauca ar 2004. gada rīkojumu par mēslošanas līdzekļiem. Noteikumi par kadmiju mēslošanas līdzekļos nav mainīti.

II.   PROCEDŪRA

| (15) | Austrijas Republika 2005. gada 14. jūnija vēstulē paziņoja Komisijai, ka saskaņā ar EK Līguma 95. panta 4. punktu tā no 2006. gada 1. janvāra paredz piemērot valsts noteikumus par kadmija saturu mēslošanas līdzekļos. Austrijas iestādes ir pieprasījušas pagarināt pašreiz spēkā esošo atkāpi, kas piešķirta ar Lēmumu 2002/366/EK. |
| --- | --- |

(15)

Austrijas Republika 2005. gada 14. jūnija vēstulē paziņoja Komisijai, ka saskaņā ar EK Līguma 95. panta 4. punktu tā no 2006. gada 1. janvāra paredz piemērot valsts noteikumus par kadmija saturu mēslošanas līdzekļos. Austrijas iestādes ir pieprasījušas pagarināt pašreiz spēkā esošo atkāpi, kas piešķirta ar Lēmumu 2002/366/EK.

| (16) | Komisija 2005. gada 30. jūnija vēstulē informēja Austrijas iestādes, ka tā saņēmusi paziņojumu atbilstoši 95. panta 4. punktam un ka 2005. gada 15. jūnijā, dienu pēc paziņojuma saņemšanas, ir sācies sešu mēnešu periods tā pārbaudei saskaņā ar 95. panta 6. punktu. |
| --- | --- |

(16)

Komisija 2005. gada 30. jūnija vēstulē informēja Austrijas iestādes, ka tā saņēmusi paziņojumu atbilstoši 95. panta 4. punktam un ka 2005. gada 15. jūnijā, dienu pēc paziņojuma saņemšanas, ir sācies sešu mēnešu periods tā pārbaudei saskaņā ar 95. panta 6. punktu.

| (17) | Komisija 2005. gada 10. augusta vēstulē informēja citas dalībvalstis par saņemto Austrijas prasību. Komisija arī publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (8) paziņojumu par prasību, lai pārējām ieinteresētajām personām darītu zināmus valsts pasākumus, kurus Austrija paredz saglabāt. |
| --- | --- |

(17)

Komisija 2005. gada 10. augusta vēstulē informēja citas dalībvalstis par saņemto Austrijas prasību. Komisija arī publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (8) paziņojumu par prasību, lai pārējām ieinteresētajām personām darītu zināmus valsts pasākumus, kurus Austrija paredz saglabāt.

III.   NOVĒRTĒJUMS

1.   Lēmums par pieņemamību

| (18) | Līguma 95. panta 4. punktā noteikts, ka, ja pēc tam, kad Padome vai Komisija ir pieņēmusi saskaņošanas pasākumu, dalībvalsts uzskata par vajadzīgu saglabāt spēkā savus noteikumus 30. pantā minēto būtisko vajadzību dēļ vai nolūkā aizsargāt vidi vai darba vidi, tā dara Komisijai zināmus šos noteikumus, kā arī to saglabāšanas pamatojumu. |
| --- | --- |

(18)

Līguma 95. panta 4. punktā noteikts, ka, ja pēc tam, kad Padome vai Komisija ir pieņēmusi saskaņošanas pasākumu, dalībvalsts uzskata par vajadzīgu saglabāt spēkā savus noteikumus 30. pantā minēto būtisko vajadzību dēļ vai nolūkā aizsargāt vidi vai darba vidi, tā dara Komisijai zināmus šos noteikumus, kā arī to saglabāšanas pamatojumu.

| (19) | Austrijas iestāžu 2005. gada 7. jūnijā iesniegtā paziņojuma nolūks ir saņemt atļauju tās pašreizējās ar Lēmumu 2002/366/EK noteiktās atkāpes pagarināšanai pēc 2005. gada 31. decembra. Šis lēmums ļaus Austrijai saglabāt savus noteikumus, kas neatbilst noteikumiem Regulā (EK) Nr. 2003/2003 par minēto mēslošanas līdzekļu ar EK apzīmējumu sastāvu. |
| --- | --- |

(19)

Austrijas iestāžu 2005. gada 7. jūnijā iesniegtā paziņojuma nolūks ir saņemt atļauju tās pašreizējās ar Lēmumu 2002/366/EK noteiktās atkāpes pagarināšanai pēc 2005. gada 31. decembra. Šis lēmums ļaus Austrijai saglabāt savus noteikumus, kas neatbilst noteikumiem Regulā (EK) Nr. 2003/2003 par minēto mēslošanas līdzekļu ar EK apzīmējumu sastāvu.

| (20) | Kā minēts iepriekš, ar Regulas (EK) Nr. 2003/2003 5. pantu dalībvalstīm liedz ierobežot mēslošanas līdzekļu ar EK apzīmējumu realizāciju to sastāva dēļ, tomēr noteikumi, kas reglamentē sastāvu, nenosaka kadmija satura robežvērtību. Tas nozīmē, ka atbilstoši Regulas (EK) Nr. 2003/2003 5. pantam tirgū var laist EK mēslošanas līdzekļus, kas atbilst minētās regulas prasībām, neatkarīgi no kadmija satura. |
| --- | --- |

(20)

Kā minēts iepriekš, ar Regulas (EK) Nr. 2003/2003 5. pantu dalībvalstīm liedz ierobežot mēslošanas līdzekļu ar EK apzīmējumu realizāciju to sastāva dēļ, tomēr noteikumi, kas reglamentē sastāvu, nenosaka kadmija satura robežvērtību. Tas nozīmē, ka atbilstoši Regulas (EK) Nr. 2003/2003 5. pantam tirgū var laist EK mēslošanas līdzekļus, kas atbilst minētās regulas prasībām, neatkarīgi no kadmija satura.

| (21) | Ņemot vērā iepriekš minēto, ir skaidrs, ka Austrijas paziņotie valsts noteikumi, ciktāl tie aizliedz laist tirgū fosfora minerālos mēslošanas līdzekļus ar EK apzīmējumu, kuru kadmija saturs pārsniedz 75 mg/kg P2O5, ir stingrāki nekā Regulas (EK) Nr. 2003/2003 noteikumi. |
| --- | --- |

(21)

Ņemot vērā iepriekš minēto, ir skaidrs, ka Austrijas paziņotie valsts noteikumi, ciktāl tie aizliedz laist tirgū fosfora minerālos mēslošanas līdzekļus ar EK apzīmējumu, kuru kadmija saturs pārsniedz 75 mg/kg P2O5, ir stingrāki nekā Regulas (EK) Nr. 2003/2003 noteikumi.

| (22) | Austrijas iestāžu paziņotos valsts noteikumus pieņēma pirms Austrijas pievienošanās Eiropas Savienībai. Kā norādīts iepriekš, Pievienošanas aktā ir noteikti pārejas noteikumi, kas Austrijai ļauj četrus gadus piemērot savus noteikumus saistībā ar kadmija saturu mēslošanas līdzekļos tādiem ražojumiem, uz kuriem attiecas Direktīva 76/116/EEK. Ar Direktīvu 98/97/EK Austrijai bija ļauts piemērot minētos valsts noteikumus līdz 2001. gada 31. decembrim. Ar Lēmumu 2002/366/EK atkāpe tika pagarināta līdz 2005. gada decembrim. |
| --- | --- |

(22)

Austrijas iestāžu paziņotos valsts noteikumus pieņēma pirms Austrijas pievienošanās Eiropas Savienībai. Kā norādīts iepriekš, Pievienošanas aktā ir noteikti pārejas noteikumi, kas Austrijai ļauj četrus gadus piemērot savus noteikumus saistībā ar kadmija saturu mēslošanas līdzekļos tādiem ražojumiem, uz kuriem attiecas Direktīva 76/116/EEK. Ar Direktīvu 98/97/EK Austrijai bija ļauts piemērot minētos valsts noteikumus līdz 2001. gada 31. decembrim. Ar Lēmumu 2002/366/EK atkāpe tika pagarināta līdz 2005. gada decembrim.

| (23) | Kā prasīts Līguma 95. panta 4. punktā un kā skaidrots, ņemot vērā Pievienošanās akta 2. un 168. pantu, Austrija darīja Komisijai zināmu tādu valsts noteikumu faktisko formulējumu, kas pieņemti pirms pievienošanās Eiropas Savienībai un kurus tā paredz saglabāt, pievienojot prasībai iemeslu pamatojumu, kuri Austrijas skatījumā attaisno šādu noteikumu saglabāšanu. |
| --- | --- |

(23)

Kā prasīts Līguma 95. panta 4. punktā un kā skaidrots, ņemot vērā Pievienošanās akta 2. un 168. pantu, Austrija darīja Komisijai zināmu tādu valsts noteikumu faktisko formulējumu, kas pieņemti pirms pievienošanās Eiropas Savienībai un kurus tā paredz saglabāt, pievienojot prasībai iemeslu pamatojumu, kuri Austrijas skatījumā attaisno šādu noteikumu saglabāšanu.

| (24) | Austrijas iestāžu sniegtais pamatojums bija darīts zināms jau iepriekš, un tādēļ Komisija ar Lēmumu 2002/366/EK piešķīra atkāpi līdz 2005. gada 31. decembrim. Šādu periodu piešķīra, pieņemot, ka līdz 2005. gada beigām būs izstrādāti saskaņoti noteikumi. Lai gan pašlaik tos izstrādā, Kopienas līmenī noteikumi nebūs pieņemti līdz gada beigām. |
| --- | --- |

(24)

Austrijas iestāžu sniegtais pamatojums bija darīts zināms jau iepriekš, un tādēļ Komisija ar Lēmumu 2002/366/EK piešķīra atkāpi līdz 2005. gada 31. decembrim. Šādu periodu piešķīra, pieņemot, ka līdz 2005. gada beigām būs izstrādāti saskaņoti noteikumi. Lai gan pašlaik tos izstrādā, Kopienas līmenī noteikumi nebūs pieņemti līdz gada beigām.

| (25) | Tādēļ Austrijas 2005. gada 14. jūnijā iesniegtais paziņojums, lai saņemtu apstiprinājumu to valsts noteikumu saglabāšanai spēkā, ar kuriem atkāpjas no Regulas (EK) Nr. 2003/2003 noteikumiem, uzskatāms par pieņemamu atbilstoši Līguma 95. panta 4. punktam, kas skaidrots, ņemot vērā Pievienošanās akta 2. un 168. pantu. |
| --- | --- |

(25)

Tādēļ Austrijas 2005. gada 14. jūnijā iesniegtais paziņojums, lai saņemtu apstiprinājumu to valsts noteikumu saglabāšanai spēkā, ar kuriem atkāpjas no Regulas (EK) Nr. 2003/2003 noteikumiem, uzskatāms par pieņemamu atbilstoši Līguma 95. panta 4. punktam, kas skaidrots, ņemot vērā Pievienošanās akta 2. un 168. pantu.

2.   Ieguvumu novērtējums

| (26) | Saskaņā ar Līguma 95. pantu Komisijai jānodrošina tas, ka ir izpildīti visi nosacījumi, kas dalībvalstij ļauj izmantot šajā pantā noteiktās atkāpes iespējas. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar Līguma 95. pantu Komisijai jānodrošina tas, ka ir izpildīti visi nosacījumi, kas dalībvalstij ļauj izmantot šajā pantā noteiktās atkāpes iespējas.

| (27) | Komisijai īpaši jānovērtē, vai dalībvalsts paziņotie noteikumi ir pamatoti Līguma 30. pantā minēto būtisko iemeslu dēļ vai saistībā ar vides vai darba vides aizsardzību. |
| --- | --- |

(27)

Komisijai īpaši jānovērtē, vai dalībvalsts paziņotie noteikumi ir pamatoti Līguma 30. pantā minēto būtisko iemeslu dēļ vai saistībā ar vides vai darba vides aizsardzību.

| (28) | Turklāt atbilstoši Līguma 95. panta 6. punktam, ja Komisija uzskata, ka valsts noteikumi ir pamatoti, tai jāpārbauda, vai šādi valsts noteikumi nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis vai slēpts ierobežojums tirdzniecībā starp dalībvalstīm un nerada šķēršļus iekšējā tirgus darbībai. |
| --- | --- |

(28)

Turklāt atbilstoši Līguma 95. panta 6. punktam, ja Komisija uzskata, ka valsts noteikumi ir pamatoti, tai jāpārbauda, vai šādi valsts noteikumi nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis vai slēpts ierobežojums tirdzniecībā starp dalībvalstīm un nerada šķēršļus iekšējā tirgus darbībai.

| (29) | Austrijas prasība ir pamatota ar nepieciešamību aizsargāt cilvēka veselību un vidi. Mēslošanas līdzekļos esošais kadmijs uzskatāms par apdraudējumu videi un cilvēka veselībai. Austrija savas prasības pamatošanai norāda uz secinājumiem, kas izteikti 2000. gada oktobrī publicētajā pētījumā (9), kurā novērtēts kadmiju saturošo mēslošanas līdzekļu radītais apdraudējums. |
| --- | --- |

(29)

Austrijas prasība ir pamatota ar nepieciešamību aizsargāt cilvēka veselību un vidi. Mēslošanas līdzekļos esošais kadmijs uzskatāms par apdraudējumu videi un cilvēka veselībai. Austrija savas prasības pamatošanai norāda uz secinājumiem, kas izteikti 2000. gada oktobrī publicētajā pētījumā (9), kurā novērtēts kadmiju saturošo mēslošanas līdzekļu radītais apdraudējums.

2.1.   Pamatojums, kas balstīts uz būtiskiem iemesliem

| (30) | Attiecībā uz vispārēju informāciju par kadmiju līdz šim pieejamie zinātnes dati ļauj secināt, ka būtībā kadmijs metāla veidā un kadmija oksīds nopietni apdraud veselību. Konkrēti kadmija oksīds ir klasificēts kā 2. kategorijas viela, kas ir kancerogēna, mutagēna vai toksiska attiecībā uz reprodukciju. Pastāv vispārēja vienprātība, ka mēslošanas līdzekļos esošais kadmijs ir galvenais kadmija avots, no kurienes tas nonāk augsnē un barības ķēdē. |
| --- | --- |

(30)

Attiecībā uz vispārēju informāciju par kadmiju līdz šim pieejamie zinātnes dati ļauj secināt, ka būtībā kadmijs metāla veidā un kadmija oksīds nopietni apdraud veselību. Konkrēti kadmija oksīds ir klasificēts kā 2. kategorijas viela, kas ir kancerogēna, mutagēna vai toksiska attiecībā uz reprodukciju. Pastāv vispārēja vienprātība, ka mēslošanas līdzekļos esošais kadmijs ir galvenais kadmija avots, no kurienes tas nonāk augsnē un barības ķēdē.

| (31) | Attiecībā uz mēslošanas līdzekļos esošo kadmiju šādi var apkopot Austrijas veiktā riska novērtējuma svarīgāko informāciju:






  — | attiecībā uz ūdeni ziņojumā apgalvots, ka, “ja mēslojums tiek izmantots ar vidējo koncentrāciju 25 mg Cd/kg P2O5, PNEC
   (10) vērtība tiek pārsniegta gan patlaban, gan turpmākos 100 gadus”; |
| --- | --- | --- |

(31)

Attiecībā uz mēslošanas līdzekļos esošo kadmiju šādi var apkopot Austrijas veiktā riska novērtējuma svarīgāko informāciju:

—

attiecībā uz ūdeni ziņojumā apgalvots, ka, “ja mēslojums tiek izmantots ar vidējo koncentrāciju 25 mg Cd/kg P2O5, PNEC
   (10) vērtība tiek pārsniegta gan patlaban, gan turpmākos 100 gadus”;

| — | attiecībā uz augsni ziņojumā apgalvots, ka, “ja mēslojums tiek izmantots ar vidējo koncentrāciju 25 mg Cd/kg P2O5 vai 90 mg Cd/kg P2O5, PNEC vērtība tiek pārsniegta gan patlaban, gan turpmākos 100 gadus”. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz augsni ziņojumā apgalvots, ka, “ja mēslojums tiek izmantots ar vidējo koncentrāciju 25 mg Cd/kg P2O5 vai 90 mg Cd/kg P2O5, PNEC vērtība tiek pārsniegta gan patlaban, gan turpmākos 100 gadus”.

| (32) | Ir skaidrs, ka šie secinājumi attiecas uz konkrēto Austrijas augsnes stāvokli un Austrijā valdošajiem klimatiskajiem apstākļiem. |
| --- | --- |

(32)

Ir skaidrs, ka šie secinājumi attiecas uz konkrēto Austrijas augsnes stāvokli un Austrijā valdošajiem klimatiskajiem apstākļiem.

| (33) | Tādēļ Austrijā veiktais riska novērtējums liecina, ka Austrijā kadmija PEC vērtība (11) (paredzamā koncentrācija vidē) minerālajos mēslošanas līdzekļos pārsniedz ūdens PNEC vērtību (paredzamā koncentrācija, kad nenovēro nelabvēlīgu ietekmi) visvairāk izmeklētajos reģionos. Tas attiecas arī uz 5 % no 52 Austrijas lauksaimniecības reģioniem, ja tiek izmantotas bioloģiski pieejamas vērtības. Austrijas iestāžu skatījumā tas nozīmē, ka saskaņā ar Eiropas Kopienas riska novērtēšanas metodiku viela rada bažas un ir nepieciešams veikt turpmākus pasākumus. |
| --- | --- |

(33)

Tādēļ Austrijā veiktais riska novērtējums liecina, ka Austrijā kadmija PEC vērtība (11) (paredzamā koncentrācija vidē) minerālajos mēslošanas līdzekļos pārsniedz ūdens PNEC vērtību (paredzamā koncentrācija, kad nenovēro nelabvēlīgu ietekmi) visvairāk izmeklētajos reģionos. Tas attiecas arī uz 5 % no 52 Austrijas lauksaimniecības reģioniem, ja tiek izmantotas bioloģiski pieejamas vērtības. Austrijas iestāžu skatījumā tas nozīmē, ka saskaņā ar Eiropas Kopienas riska novērtēšanas metodiku viela rada bažas un ir nepieciešams veikt turpmākus pasākumus.

| (34) | Austrijas iestāžu iesniegtais riska novērtējums tika veikts saskaņā ar Kopienā noteiktajām procedūrām un metodiku, ko uzskata par tādu, kas nodrošina augstu iegūtās informācijas ticamību. |
| --- | --- |

(34)

Austrijas iestāžu iesniegtais riska novērtējums tika veikts saskaņā ar Kopienā noteiktajām procedūrām un metodiku, ko uzskata par tādu, kas nodrošina augstu iegūtās informācijas ticamību.

| (35) | Komisija ir jau pārbaudījusi riska novērtējuma informāciju saistībā ar Lēmumu 2002/366/EK, ar kuru Austrijai ļāva saglabāt savus noteikumus līdz 2005. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(35)

Komisija ir jau pārbaudījusi riska novērtējuma informāciju saistībā ar Lēmumu 2002/366/EK, ar kuru Austrijai ļāva saglabāt savus noteikumus līdz 2005. gada 31. decembrim.

| (36) | Austrija 2005. gadā nesniedza nekādus zinātniskus un tehniskus datus. Uzkrāšanās process ir lēns, un trīs gadu laikā tas nav būtiski mainījies. Tādēļ var uzskatīt, ka stāvoklis ir līdzīgs 2002. gada stāvoklim. |
| --- | --- |

(36)

Austrija 2005. gadā nesniedza nekādus zinātniskus un tehniskus datus. Uzkrāšanās process ir lēns, un trīs gadu laikā tas nav būtiski mainījies. Tādēļ var uzskatīt, ka stāvoklis ir līdzīgs 2002. gada stāvoklim.

| (37) | Austrijas sniegto datu derīgumu apstiprina šāds zinātniskais pamatojums, kas izmantots, lai atbalstītu Komisijas priekšlikuma sagatavošanu par mēslošanas līdzekļos esošo kadmiju:






  — | SCTEE
   (12) (tagad pārdēvēta par SCHER
   (13)) 2002. gada 24. septembrī sniegtais atzinums par kadmija uzkrāšanos lauksaimniecības zemēs mēslošanas līdzekļu izmantošanas dēļ. Šā atzinuma pamatā ir deviņu dalībvalstu riska novērtējuma ziņojumi, kuros aplūkota tikai uzkrāšanās nevis iespējamie veselības un vides apdraudējumi; SCTEE secināja, ka kadmija saturs mēslošanas līdzekļos nav jāierobežo, lai novērstu kadmija uzkrāšanos augsnē; |
| --- | --- | --- |

(37)

Austrijas sniegto datu derīgumu apstiprina šāds zinātniskais pamatojums, kas izmantots, lai atbalstītu Komisijas priekšlikuma sagatavošanu par mēslošanas līdzekļos esošo kadmiju:

—

SCTEE
   (12) (tagad pārdēvēta par SCHER
   (13)) 2002. gada 24. septembrī sniegtais atzinums par kadmija uzkrāšanos lauksaimniecības zemēs mēslošanas līdzekļu izmantošanas dēļ. Šā atzinuma pamatā ir deviņu dalībvalstu riska novērtējuma ziņojumi, kuros aplūkota tikai uzkrāšanās nevis iespējamie veselības un vides apdraudējumi; SCTEE secināja, ka kadmija saturs mēslošanas līdzekļos nav jāierobežo, lai novērstu kadmija uzkrāšanos augsnē;

| — | kadmija un kadmija oksīda vispārējā riska novērtējuma galīgais projekts (2004. gada septembris), kas veidots saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 (14) un kurā ņemti vērā visi kadmija avoti. Projektā apstiprināts SCTEE atzinums par uzkrāšanos augsnē. Lai gan tajā apgalvots, ka no mēslošanas līdzekļos esošā kadmija nerodas nopietns un tūlītējs cilvēka veselības un vides apdraudējums, tomēr vajadzīga piesardzība, jo no cilvēka veselības apdraudējuma nevar izvairīties visos gadījumos vietējā un reģionālā mērogā, jo kadmija koncentrācija uzturā, kā arī pārtikas lietošanas paradumi un uzturvērtība ļoti atšķiras. |
| --- | --- |

—

kadmija un kadmija oksīda vispārējā riska novērtējuma galīgais projekts (2004. gada septembris), kas veidots saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 (14) un kurā ņemti vērā visi kadmija avoti. Projektā apstiprināts SCTEE atzinums par uzkrāšanos augsnē. Lai gan tajā apgalvots, ka no mēslošanas līdzekļos esošā kadmija nerodas nopietns un tūlītējs cilvēka veselības un vides apdraudējums, tomēr vajadzīga piesardzība, jo no cilvēka veselības apdraudējuma nevar izvairīties visos gadījumos vietējā un reģionālā mērogā, jo kadmija koncentrācija uzturā, kā arī pārtikas lietošanas paradumi un uzturvērtība ļoti atšķiras.

Komisijas priekšlikums par mēslošanas līdzekļos esošo kadmiju kavējas, līdz galīgi tiks izstrādāts vispārējais kadmija un kadmija oksīdu riska novērtējums un iespējamie turpmākie riska samazināšanas pasākumi.

| (38) | Tādēļ, vēlreiz izskatījusi zinātniskos faktus, ņemot vērā Austrijas prasību, Komisija uzskata, ka Austrijas iestādes ir pierādījušas, ka kadmiju saturoši mēslošanas līdzekļi rada vides un cilvēka veselības apdraudējumus un ka Austrijas paziņotie valsts noteikumi, lai līdz minimumam samazinātu Austrijas vides saskari ar kadmiju saturošiem mēslošanas līdzekļiem, ir pamatoti. |
| --- | --- |

(38)

Tādēļ, vēlreiz izskatījusi zinātniskos faktus, ņemot vērā Austrijas prasību, Komisija uzskata, ka Austrijas iestādes ir pierādījušas, ka kadmiju saturoši mēslošanas līdzekļi rada vides un cilvēka veselības apdraudējumus un ka Austrijas paziņotie valsts noteikumi, lai līdz minimumam samazinātu Austrijas vides saskari ar kadmiju saturošiem mēslošanas līdzekļiem, ir pamatoti.

2.2.   Patvaļīgas diskriminācijas neesība

| (39) | Saskaņā ar Līguma 95. panta 6. punktu Komisijai ir jāpārbauda, vai paredzētie pasākumi nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis. Saskaņā ar Tiesas nolēmumu diskriminācijas līdzekļu neesība nozīmē to, ka valsts ierobežojumus tirdzniecībā nevar izmantot tā, lai diskriminētu citu dalībvalstu izcelsmes preces. |
| --- | --- |

(39)

Saskaņā ar Līguma 95. panta 6. punktu Komisijai ir jāpārbauda, vai paredzētie pasākumi nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis. Saskaņā ar Tiesas nolēmumu diskriminācijas līdzekļu neesība nozīmē to, ka valsts ierobežojumus tirdzniecībā nevar izmantot tā, lai diskriminētu citu dalībvalstu izcelsmes preces.

| (40) | Paredzētie valsts noteikumi ir vispārēji, un tos piemēro valsts un importētajiem fosfora mēslošanas līdzekļiem ar EK apzīmējumu. Tādēļ nav pierādījumu tam, ka tos var izmantot par Kopienas uzņēmēju patvaļīgas diskriminācijas līdzekli. |
| --- | --- |

(40)

Paredzētie valsts noteikumi ir vispārēji, un tos piemēro valsts un importētajiem fosfora mēslošanas līdzekļiem ar EK apzīmējumu. Tādēļ nav pierādījumu tam, ka tos var izmantot par Kopienas uzņēmēju patvaļīgas diskriminācijas līdzekli.

2.3.   Slēpta ierobežojuma tirdzniecībā neesība

| (41) | Parasti šķēršļus tirdzniecībā rada stingrāki valsts pasākumi, kas reglamentē tādu mēslošanas līdzekļu ar EK apzīmējumu sastāvu, kuriem piešķirta atkāpe no Kopienas direktīvas noteikumiem. Ražojumus, kurus var likumīgi laist tirgū pārējās Kopienas valstīs, nevar laist attiecīgās dalībvalsts tirgū. Līguma 95. panta 6. punktā ietvertās koncepcijas nolūks ir nepieļaut, ka nepiemērotu iemeslu dēļ tiek piemēroti valsts noteikumi, kuru pamatā ir 4. un 5. punktā noteiktie kritēriji un kas faktiski ir ekonomiski pasākumi, ko ievieš, lai kavētu ražojumu importu no pārējām dalībvalstīm un netieši aizsargātu vietējo ražošanu. |
| --- | --- |

(41)

Parasti šķēršļus tirdzniecībā rada stingrāki valsts pasākumi, kas reglamentē tādu mēslošanas līdzekļu ar EK apzīmējumu sastāvu, kuriem piešķirta atkāpe no Kopienas direktīvas noteikumiem. Ražojumus, kurus var likumīgi laist tirgū pārējās Kopienas valstīs, nevar laist attiecīgās dalībvalsts tirgū. Līguma 95. panta 6. punktā ietvertās koncepcijas nolūks ir nepieļaut, ka nepiemērotu iemeslu dēļ tiek piemēroti valsts noteikumi, kuru pamatā ir 4. un 5. punktā noteiktie kritēriji un kas faktiski ir ekonomiski pasākumi, ko ievieš, lai kavētu ražojumu importu no pārējām dalībvalstīm un netieši aizsargātu vietējo ražošanu.

| (42) | Kā konstatēts iepriekš, pastāv bažas par vides un cilvēka veselības aizsardzību, jo augsnē izmanto kadmiju saturošus mēslošanas līdzekļus. Tādēļ valsts noteikumu saglabāšanas mērķis ir vides un cilvēka veselības aizsardzība, nevis slēptu tirdzniecības šķēršļu izveide. |
| --- | --- |

(42)

Kā konstatēts iepriekš, pastāv bažas par vides un cilvēka veselības aizsardzību, jo augsnē izmanto kadmiju saturošus mēslošanas līdzekļus. Tādēļ valsts noteikumu saglabāšanas mērķis ir vides un cilvēka veselības aizsardzība, nevis slēptu tirdzniecības šķēršļu izveide.

2.4.   Iekšējā tirgus darbības šķēršļu neesība

| (43) | Šādu nosacījumu nevar skaidrot tā, ka tas aizliedz visu to valsts pasākumu apstiprināšanu, kas varētu ietekmēt iekšējā tirgus izveidi. Patiesībā katrs valsts pasākums, kas atkāpjas no saskaņošanas pasākuma nolūkā izveidot iekšējo tirgu un nodrošināt tā darbību, būtībā ir pasākums, kas, iespējams, ietekmēs iekšējo tirgu. Tādēļ, lai saglabātu EK Līguma 95. pantā noteiktās atkāpšanās procedūras lietderīgumu, Komisija uzskata, ka attiecībā uz 95. panta 6. punktu iekšējā tirgus darbības šķēršļa jēdziens nav samērojams ar izvirzīto mērķi. |
| --- | --- |

(43)

Šādu nosacījumu nevar skaidrot tā, ka tas aizliedz visu to valsts pasākumu apstiprināšanu, kas varētu ietekmēt iekšējā tirgus izveidi. Patiesībā katrs valsts pasākums, kas atkāpjas no saskaņošanas pasākuma nolūkā izveidot iekšējo tirgu un nodrošināt tā darbību, būtībā ir pasākums, kas, iespējams, ietekmēs iekšējo tirgu. Tādēļ, lai saglabātu EK Līguma 95. pantā noteiktās atkāpšanās procedūras lietderīgumu, Komisija uzskata, ka attiecībā uz 95. panta 6. punktu iekšējā tirgus darbības šķēršļa jēdziens nav samērojams ar izvirzīto mērķi.

| (44) | Ņemot vērā gan vides, gan cilvēka veselības apdraudējumu, kas rodas, izmantojot kadmiju saturošus mēslošanas līdzekļus Austrijas augsnē, un ņemot vērā, ka:






  — | kā minēts iepriekš, Pievienošanās akts un Direktīva 98/97/EK Austrijai ļāva arī turpmāk piemērot savus noteikumus par kadmija saturu mēslošanas līdzekļos, līdz pabeigs pārskatīt Direktīvu 76/116/EEK saistībā ar kadmija saturu mēslošanas līdzekļos, un |
| --- | --- | --- |

(44)

Ņemot vērā gan vides, gan cilvēka veselības apdraudējumu, kas rodas, izmantojot kadmiju saturošus mēslošanas līdzekļus Austrijas augsnē, un ņemot vērā, ka:

—

kā minēts iepriekš, Pievienošanās akts un Direktīva 98/97/EK Austrijai ļāva arī turpmāk piemērot savus noteikumus par kadmija saturu mēslošanas līdzekļos, līdz pabeigs pārskatīt Direktīvu 76/116/EEK saistībā ar kadmija saturu mēslošanas līdzekļos, un

| — | ar Lēmumu 2002/366/EK Austrijai ļāva saglabāt savus noteikumus līdz 2005. gada 31. decembrim, pamatojoties uz Austrijas iestāžu sniegto riska novērtējumu, un |
| --- | --- |

—

ar Lēmumu 2002/366/EK Austrijai ļāva saglabāt savus noteikumus līdz 2005. gada 31. decembrim, pamatojoties uz Austrijas iestāžu sniegto riska novērtējumu, un

| — | pašreizējais Komisijas darbs, lai tuvinātu Kopienas kadmija satura robežvērtības mēslošanas līdzekļos, neļauj uzskatīt, ka mazāk ierobežojoši pasākumi pietiekami aizsargātu veselību un vidi Austrijā. Riska novērtējums apliecināja, ka specifiskās Austrijas augsnes un klimatisko apstākļu dēļ jāparedz valsts vides aizsardzības noteikums, jo daži reģioni ir mazāk aizsargāti pret kadmija ietekmi īpaši to skābās pH augsnes dēļ. Skābā vidē palielinās kadmija šķīdība, un tādēļ to vieglāk var uzņemt kultūraugi. |
| --- | --- |

—

pašreizējais Komisijas darbs, lai tuvinātu Kopienas kadmija satura robežvērtības mēslošanas līdzekļos, neļauj uzskatīt, ka mazāk ierobežojoši pasākumi pietiekami aizsargātu veselību un vidi Austrijā. Riska novērtējums apliecināja, ka specifiskās Austrijas augsnes un klimatisko apstākļu dēļ jāparedz valsts vides aizsardzības noteikums, jo daži reģioni ir mazāk aizsargāti pret kadmija ietekmi īpaši to skābās pH augsnes dēļ. Skābā vidē palielinās kadmija šķīdība, un tādēļ to vieglāk var uzņemt kultūraugi.

Komisija uzskata, ka šajā pārskatīšanas posmā nav pierādījumu tam, ka valsts noteikumi attiecībā pret izvirzītajiem mērķiem rada nesamērīgu šķērsli iekšējā tirgus darbībai.

2.5.   Laika ierobežojums

| (45) | Piešķirtās atkāpes periodam jābūt pietiekamam, lai Komisija iesniegtu priekšlikumu un Padome un Eiropas Parlaments Kopienas līmenī pieņemtu tiesību aktu par mēslošanas līdzekļos esošo kadmiju. Tādēļ, lai iestāžu apspriešanās laikā nerastos iespējami kavējumi, pašreizējā lēmuma noteikumi ir spēkā līdz saskaņota pasākuma piemērošanai ES līmenī. |
| --- | --- |

(45)

Piešķirtās atkāpes periodam jābūt pietiekamam, lai Komisija iesniegtu priekšlikumu un Padome un Eiropas Parlaments Kopienas līmenī pieņemtu tiesību aktu par mēslošanas līdzekļos esošo kadmiju. Tādēļ, lai iestāžu apspriešanās laikā nerastos iespējami kavējumi, pašreizējā lēmuma noteikumi ir spēkā līdz saskaņota pasākuma piemērošanai ES līmenī.

IV.   SECINĀJUMS

| (46) | Ņemot vērā iepriekš minēto, ver secināt, ka Austrijas Republikas 2005. gada 14. jūnijā iesniegtā prasība saglabāt valsts noteikumus, kas ir stingrāki nekā Direktīvas 76/116/EEK noteikumi attiecībā uz kadmija saturu mēslošanas līdzekļos, ir pieņemama. |
| --- | --- |

(46)

Ņemot vērā iepriekš minēto, ver secināt, ka Austrijas Republikas 2005. gada 14. jūnijā iesniegtā prasība saglabāt valsts noteikumus, kas ir stingrāki nekā Direktīvas 76/116/EEK noteikumi attiecībā uz kadmija saturu mēslošanas līdzekļos, ir pieņemama.

| (47) | Bez tam Komisija uzskata, ka valsts noteikumi:






  — | atbilst cilvēka veselības un vides aizsardzības prasībām; |
| --- | --- | --- |

(47)

Bez tam Komisija uzskata, ka valsts noteikumi:

—

atbilst cilvēka veselības un vides aizsardzības prasībām;

| — | ir samērīgi attiecībā pret izvirzītajiem mērķiem; |
| --- | --- |

—

ir samērīgi attiecībā pret izvirzītajiem mērķiem;

| — | nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis un |
| --- | --- |

—

nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis un

| — | nav slēpts ierobežojums tirdzniecībā starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

—

nav slēpts ierobežojums tirdzniecībā starp dalībvalstīm.

Tādēļ Komisija uzskata, ka tos var apstiprināt,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 2003/2003, tiek apstiprināti Austrijas noteikumi, kas aizliedz laist Austrijas tirgū fosfora minerālos mēslošanas līdzekļus (kas satur 5 % vai vairāk P2O5) ar kadmija saturu, kas pārsniedz 75 mg/kg P2O5.

Atkāpe ir spēkā līdz brīdim, līdz Kopienas līmenī tiks ieviesti saskaņoti pasākumi attiecībā uz mēslošanas līdzekļos esošo kadmiju.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Austrijas Republikai.

Briselē, 2006. gada 3. janvārī

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Günter VERHEUGEN

---

(1)  OV L 24, 30.1.1976., 21. lpp. Direktīva grozīta ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

1

(2)  OV L 132, 17.5.2002., 65. lpp.

2

(3)  OV L 304, 21.11.2003, 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2076/2004 (OV L 359, 4.12.2004., 25. lpp.).

3

(4)  OV C 241, 29.8.1994., 35. lpp. un 305. lpp.

4

(5)  OV L 18, 23.1.1999., 60. lpp.

5

(6)  Austrijas Republikas Federālais tiesību aktu laikraksts, Nr. 100/2004, II sērija, 2004. gada 27. februāris.

6

(7)  Austrijas Republikas Federālais tiesību aktu laikraksts, Nr. 1007/1994, 309. izdevums, 1994. gada 21. decembris, 7235. lpp.

7

(8)  OV C 197, 12.8.2005., 2. lpp.

8

(9)  Austrijas Federālā vides aģentūra, “A Risk assessment for cadmium in Austria based on the recommendations of ERM”, 2000. gada 10. oktobris (ERM – Vides resursu pārvaldība – ir konsultants, kas izstrādāja metodi riska novērtēšanai).

9

A Risk assessment for cadmium in Austria based on the recommendations of ERM

ERM

(10)  PNEC = paredzamā koncentrācija, kad nenovēro nelabvēlīgu iedarbību.

10

PNEC

(11)  Tas norāda, ka būs nelabvēlīga iedarbība.

11

(12)  Toksikoloģijas, ekotoksikoloģijas un vides zinātniskā komiteja.

12

(13)  Veselības un vides apdraudējumu zinātniskā komiteja.

13

(14)  OV L 84, 5.4.1993., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

14

---