# Europeiska unionens L 232/2006

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 232 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 49 årgången25 augusti 2006 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 232

Svensk utgåva

Lagstiftning

49 årgången25 augusti 2006

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 1264/2006 av den 21 augusti 2006 om avslutande av undersökningarna av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av kiselkarbid med ursprung i Ryska federationen och Ukraina och om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av kiselkarbid med ursprung i Folkrepubliken Kina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 384/96 | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1265/2006 av den 24 augusti 2006 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 21 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1266/2006 av den 24 augusti 2006 om exportbidrag för mjölk och mjölkprodukter | 23 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1267/2006 av den 24 augusti 2006 om fastställande av det högsta exportbidraget för smör inom ramen för den stående anbudsinfordran som fastställs i förordning (EG) nr 581/2004 | 27 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1268/2006 av den 24 augusti 2006 om att inte bevilja exportbidrag för skummjölkspulver inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 582/2004 | 29 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1269/2006 av den 24 augusti 2006 om fastställande av lägsta försäljningspris för smör för den 15:e enskilda anbudsinfordran inom ramen för den stående anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1898/2005 | 30 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1270/2006 av den 24 augusti 2006 om fastställande av högsta stödbelopp för grädde, smör och koncentrerat smör för den 15:e enskilda anbudsinfordran inom ramen för den stående anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1898/2005 | 32 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1271/2006 av den 24 augusti 2006 om den 5:e enskilda anbudsinfordran inom ramen för den stående anbudsinfordran som inleds genom förordning (EG) nr 796/2006 | 34 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1272/2006 av den 24 augusti 2006 om fastställande av högsta stödbelopp för koncentrerat smör för den 15:e enskilda anbudsinfordran som utförs inom ramen för den stående anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1898/2005 | 35 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1273/2006 av den 24 augusti 2006 om fastställande av det lägsta försäljningspriset på smör inom den 47:e enskilda anbudsinfordran som utlysts inom ramen för den stående anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2771/1999 | 36 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1274/2006 av den 24 augusti 2006 om fastställande av bidragssatserna för vissa mjölkprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget | 37 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

Sida

*

Rådets förordning (EG) nr 1264/2006 av den 21 augusti 2006 om avslutande av undersökningarna av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av kiselkarbid med ursprung i Ryska federationen och Ukraina och om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av kiselkarbid med ursprung i Folkrepubliken Kina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 384/96

1

Kommissionens förordning (EG) nr 1265/2006 av den 24 augusti 2006 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

21

Kommissionens förordning (EG) nr 1266/2006 av den 24 augusti 2006 om exportbidrag för mjölk och mjölkprodukter

23

Kommissionens förordning (EG) nr 1267/2006 av den 24 augusti 2006 om fastställande av det högsta exportbidraget för smör inom ramen för den stående anbudsinfordran som fastställs i förordning (EG) nr 581/2004

27

Kommissionens förordning (EG) nr 1268/2006 av den 24 augusti 2006 om att inte bevilja exportbidrag för skummjölkspulver inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 582/2004

29

Kommissionens förordning (EG) nr 1269/2006 av den 24 augusti 2006 om fastställande av lägsta försäljningspris för smör för den 15:e enskilda anbudsinfordran inom ramen för den stående anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1898/2005

30

Kommissionens förordning (EG) nr 1270/2006 av den 24 augusti 2006 om fastställande av högsta stödbelopp för grädde, smör och koncentrerat smör för den 15:e enskilda anbudsinfordran inom ramen för den stående anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1898/2005

32

Kommissionens förordning (EG) nr 1271/2006 av den 24 augusti 2006 om den 5:e enskilda anbudsinfordran inom ramen för den stående anbudsinfordran som inleds genom förordning (EG) nr 796/2006

34

Kommissionens förordning (EG) nr 1272/2006 av den 24 augusti 2006 om fastställande av högsta stödbelopp för koncentrerat smör för den 15:e enskilda anbudsinfordran som utförs inom ramen för den stående anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1898/2005

35

Kommissionens förordning (EG) nr 1273/2006 av den 24 augusti 2006 om fastställande av det lägsta försäljningspriset på smör inom den 47:e enskilda anbudsinfordran som utlysts inom ramen för den stående anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2771/1999

36

Kommissionens förordning (EG) nr 1274/2006 av den 24 augusti 2006 om fastställande av bidragssatserna för vissa mjölkprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget

37

| | | II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens beslut av den 24 augusti 2006 om finansiellt stöd från gemenskapen för utrotning av Newcastlesjuka i Danmark 2005
  [delgivet med nr K(2006) 3805] | 40 |

II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Kommissionen

*

Kommissionens beslut av den 24 augusti 2006 om finansiellt stöd från gemenskapen för utrotning av Newcastlesjuka i Danmark 2005
  [delgivet med nr K(2006) 3805]

[delgivet med nr K(2006) 3805]

40

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 1210/2006 av den 9 augusti 2006 om ändring för sextiosjunde gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med Usama bin Ladin, nätverket Al-Qaida och talibanerna associerade personer och enheter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 467/2001 (EUT L 219 av den 10.8.2006) | 42 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 1210/2006 av den 9 augusti 2006 om ändring för sextiosjunde gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med Usama bin Ladin, nätverket Al-Qaida och talibanerna associerade personer och enheter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 467/2001 (EUT L 219 av den 10.8.2006)

42

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

| 25.8.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 232/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 232/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 1264/2006

av den 21 augusti 2006

om avslutande av undersökningarna av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av kiselkarbid med ursprung i Ryska federationen och Ukraina och om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av kiselkarbid med ursprung i Folkrepubliken Kina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 384/96

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 11.2 och 11.3,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

1.1   Tidigare undersökningar, gällande åtgärder och pågående undersökningar

| (1) | Genom förordning (EG) nr 821/94 (2) förlängde rådet de slutgiltiga antidumpningstullarna på import av kiselkarbid med ursprung i Folkrepubliken Kina (”Kina”), Polen, Ryska federationen (”Ryssland”) och Ukraina, till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artiklarna 14 och 15 i förordning (EEG) nr 2423/88 (3). Samtidigt godtog kommissionen genom beslut 94/202/EG (4) ett åtagande som gjorts av den ryska regeringen i samverkan med V/O Stankoimport (Moskva, Ryssland). |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 821/94 (2) förlängde rådet de slutgiltiga antidumpningstullarna på import av kiselkarbid med ursprung i Folkrepubliken Kina (”Kina”), Polen, Ryska federationen (”Ryssland”) och Ukraina, till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artiklarna 14 och 15 i förordning (EEG) nr 2423/88 (3). Samtidigt godtog kommissionen genom beslut 94/202/EG (4) ett åtagande som gjorts av den ryska regeringen i samverkan med V/O Stankoimport (Moskva, Ryssland).

| (2) | I maj 2000 förlängde rådet genom förordning (EG) nr 1100/2000 (5) de slutgiltiga antidumpningstullarna på import av kiselkarbid med ursprung i Kina, Ryssland och Ukraina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång och förlängde dessutom det åtagande som gjorts av den ryska regeringen i samverkan med V/O Stankoimport (Moskva, Ryssland) och som godtagits genom kommissionens beslut 94/202/EG. |
| --- | --- |

(2)

I maj 2000 förlängde rådet genom förordning (EG) nr 1100/2000 (5) de slutgiltiga antidumpningstullarna på import av kiselkarbid med ursprung i Kina, Ryssland och Ukraina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång och förlängde dessutom det åtagande som gjorts av den ryska regeringen i samverkan med V/O Stankoimport (Moskva, Ryssland) och som godtagits genom kommissionens beslut 94/202/EG.

| (3) | Den undersökning som nämns ovan i skäl 1 och som ledde till införande av slutgiltiga antidumpningstullar och godtagande av åtaganden från vissa exportörer som berörs av denna undersökning samt de översyner vid giltighetstidens utgång som gjordes 1994 och 2000 och som nämns i skälen 1 och 2 kommer nedan att kallas ”den ursprungliga undersökningen”. |
| --- | --- |

(3)

Den undersökning som nämns ovan i skäl 1 och som ledde till införande av slutgiltiga antidumpningstullar och godtagande av åtaganden från vissa exportörer som berörs av denna undersökning samt de översyner vid giltighetstidens utgång som gjordes 1994 och 2000 och som nämns i skälen 1 och 2 kommer nedan att kallas ”den ursprungliga undersökningen”.

| (4) | 2004 beslutade rådet genom förordning (EG) nr 991/2004 att import till de nya medlemsstater som anslöt sig till Europeiska unionen den 1 maj 2004 (”de tio nya medlemsstaterna”) skulle undantas från antidumpningstullar om den skedde i enlighet med vissa särskilda åtaganden (nedan kallade ”utvidgningsåtaganden”), och rådet bemyndigade kommissionen att godta dessa utvidgningsåtaganden. På denna grundval godtog kommissionen genom besluten 2004/498/EG (6) och 2004/782/EG (7) de åtaganden som den ukrainska exporterande tillverkaren Zaporozhsky Abrasivny Combinat erbjöd. Godtagandet av detta åtagande upphörde att gälla den 20 maj 2005. |
| --- | --- |

(4)

2004 beslutade rådet genom förordning (EG) nr 991/2004 att import till de nya medlemsstater som anslöt sig till Europeiska unionen den 1 maj 2004 (”de tio nya medlemsstaterna”) skulle undantas från antidumpningstullar om den skedde i enlighet med vissa särskilda åtaganden (nedan kallade ”utvidgningsåtaganden”), och rådet bemyndigade kommissionen att godta dessa utvidgningsåtaganden. På denna grundval godtog kommissionen genom besluten 2004/498/EG (6) och 2004/782/EG (7) de åtaganden som den ukrainska exporterande tillverkaren Zaporozhsky Abrasivny Combinat erbjöd. Godtagandet av detta åtagande upphörde att gälla den 20 maj 2005.

| (5) | I januari 2004 inledde kommissionen en partiell interimsöversyn (8) på begäran av Zaporozhsky Abrasivny Combinat, den ukrainska exporterande tillverkaren. Sökanden hade hävdat att man på grund av starkt förändrade omständigheter borde beviljas marknadsekonomisk behandling och att dumpningsmarginalen var betydligt lägre än de åtgärder som var i kraft. En undersökning visade dock att företaget inte uppfyllde kriterierna för att beviljas marknadsekonomisk behandling (artikel 2.7 c i förordning (EG) nr 384/96) och undersökningen avslutades sedan genom rådets förordning (EG) nr 779/2005 (9). |
| --- | --- |

(5)

I januari 2004 inledde kommissionen en partiell interimsöversyn (8) på begäran av Zaporozhsky Abrasivny Combinat, den ukrainska exporterande tillverkaren. Sökanden hade hävdat att man på grund av starkt förändrade omständigheter borde beviljas marknadsekonomisk behandling och att dumpningsmarginalen var betydligt lägre än de åtgärder som var i kraft. En undersökning visade dock att företaget inte uppfyllde kriterierna för att beviljas marknadsekonomisk behandling (artikel 2.7 c i förordning (EG) nr 384/96) och undersökningen avslutades sedan genom rådets förordning (EG) nr 779/2005 (9).

| (6) | Den 30 juni 2005 (10) inledde kommissionen dessutom ett antidumpningsförfarande beträffande import av kiselkarbid med ursprung i Rumänien på grundval av ett klagomål från Europeiska kemiindustrirådet (CEFIC) som företräder tillverkare som svarar för all tillverkning av kiselkarbid i gemenskapen. Eftersom Europeiska kemiindustrirådet drog tillbaka klagomålet den 1 mars 2006 avslutades dock undersökningen genom kommissionens beslut 2006/423/EG (11). |
| --- | --- |

(6)

Den 30 juni 2005 (10) inledde kommissionen dessutom ett antidumpningsförfarande beträffande import av kiselkarbid med ursprung i Rumänien på grundval av ett klagomål från Europeiska kemiindustrirådet (CEFIC) som företräder tillverkare som svarar för all tillverkning av kiselkarbid i gemenskapen. Eftersom Europeiska kemiindustrirådet drog tillbaka klagomålet den 1 mars 2006 avslutades dock undersökningen genom kommissionens beslut 2006/423/EG (11).

1.2   Begäran om översyn vid giltighetstidens utgång

| (7) | Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart skulle komma att löpa ut för de gällande antidumpningsåtgärderna för import av kiselkarbid med ursprung i Kina, Ryssland och Ukraina (12), mottog kommissionen den 24 februari 2005 en begäran om översyn av åtgärderna enligt artikel 11.2 i grundförordningen. Samtidigt mottog kommissionen en begäran om översyn av formen på de åtgärder som tillämpas på import av den berörda produkten med ursprung i Ryssland enligt artikel 11.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(7)

Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart skulle komma att löpa ut för de gällande antidumpningsåtgärderna för import av kiselkarbid med ursprung i Kina, Ryssland och Ukraina (12), mottog kommissionen den 24 februari 2005 en begäran om översyn av åtgärderna enligt artikel 11.2 i grundförordningen. Samtidigt mottog kommissionen en begäran om översyn av formen på de åtgärder som tillämpas på import av den berörda produkten med ursprung i Ryssland enligt artikel 11.3 i grundförordningen.

| (8) | Begäran om översyn ingavs av Europeiska kemiindustrirådet som ombud för tillverkare som står för all tillverkning av kiselkarbid i gemenskapen. Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång grundades på att det var sannolikt att dumpningen och skadan för gemenskapsindustrin skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna upphörde att gälla. Begäran om en interimsöversyn grundade sig på det faktum att formen på åtgärderna var olämplig och inte skulle motverka effekterna av den skadevållande dumpningen. |
| --- | --- |

(8)

Begäran om översyn ingavs av Europeiska kemiindustrirådet som ombud för tillverkare som står för all tillverkning av kiselkarbid i gemenskapen. Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång grundades på att det var sannolikt att dumpningen och skadan för gemenskapsindustrin skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna upphörde att gälla. Begäran om en interimsöversyn grundade sig på det faktum att formen på åtgärderna var olämplig och inte skulle motverka effekterna av den skadevållande dumpningen.

| (9) | Kommissionen fastslog efter samråd med rådgivande kommittén att bevisningen var tillräcklig för att motivera att det inleddes en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 och en interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen och inledde därför båda översynerna samma dag (13). |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen fastslog efter samråd med rådgivande kommittén att bevisningen var tillräcklig för att motivera att det inleddes en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 och en interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen och inledde därför båda översynerna samma dag (13).

1.3   Undersökning

| (10) | Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkarna, importörerna, råvaruproducenterna och de användare som den visste var berörda samt deras intresseorganisationer, företrädarna för exportländerna och gemenskapstillverkarna om att en interimsöversyn och en översyn vid giltighetstidens utgång hade inletts. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angetts i tillkännagivandet om inledande av den nya undersökningen lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkarna, importörerna, råvaruproducenterna och de användare som den visste var berörda samt deras intresseorganisationer, företrädarna för exportländerna och gemenskapstillverkarna om att en interimsöversyn och en översyn vid giltighetstidens utgång hade inletts. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angetts i tillkännagivandet om inledande av den nya undersökningen lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda.

| (11) | Med tanke på det stora antalet kinesiska exporterande tillverkare och importörer i gemenskapen som inte var närstående någon exporterande tillverkare i de berörda länderna ansågs det, i överensstämmelse med artikel 17 i grundförordningen, lämpligt att undersöka om ett stickprovsförfarande skulle användas. För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande verkligen var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads de ovannämnda parterna att i enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen ge sig till känna inom två veckor efter det att förfarandet hade inletts och till kommissionen lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(11)

Med tanke på det stora antalet kinesiska exporterande tillverkare och importörer i gemenskapen som inte var närstående någon exporterande tillverkare i de berörda länderna ansågs det, i överensstämmelse med artikel 17 i grundförordningen, lämpligt att undersöka om ett stickprovsförfarande skulle användas. För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande verkligen var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads de ovannämnda parterna att i enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen ge sig till känna inom två veckor efter det att förfarandet hade inletts och till kommissionen lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande.

| (12) | Ingen kinesisk exporterande tillverkare tillhandahöll de upplysningar som begärdes och ingen av dem samarbetade i det här förfarandet. Det beslutades därför att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt. |
| --- | --- |

(12)

Ingen kinesisk exporterande tillverkare tillhandahöll de upplysningar som begärdes och ingen av dem samarbetade i det här förfarandet. Det beslutades därför att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt.

| (13) | Sex icke-närstående importörer i gemenskapen tillhandahöll de upplysningar som begärdes i tillkännagivandet om inledande och var villiga att samarbeta vidare. Av de sex importörerna valdes tre företag ut att ingå i urvalet. Dessa importörer svarade för den största representativa importvolym för kända importörer i gemenskapen (98 %) som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. |
| --- | --- |

(13)

Sex icke-närstående importörer i gemenskapen tillhandahöll de upplysningar som begärdes i tillkännagivandet om inledande och var villiga att samarbeta vidare. Av de sex importörerna valdes tre företag ut att ingå i urvalet. Dessa importörer svarade för den största representativa importvolym för kända importörer i gemenskapen (98 %) som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande.

| (14) | En enkät skickades därför till de tre gemenskapsimportörer som ingick i urvalet, till två gemenskapstillverkare, till 18 gemenskapsanvändare, till 16 råvaruproducenter och till två kända exporterande tillverkare i Ukraina och Ryssland. Dessutom kontaktades två tillverkare i Brasilien, som valts som tänkbart jämförbart land, och enkäten sändes även till dessa. |
| --- | --- |

(14)

En enkät skickades därför till de tre gemenskapsimportörer som ingick i urvalet, till två gemenskapstillverkare, till 18 gemenskapsanvändare, till 16 råvaruproducenter och till två kända exporterande tillverkare i Ukraina och Ryssland. Dessutom kontaktades två tillverkare i Brasilien, som valts som tänkbart jämförbart land, och enkäten sändes även till dessa.

| (15) | Fullständiga svar på enkäten inkom från de tre gemenskapsimportörer som ingick i urvalet, sju användare, två råvaruproducenter och två exporterande tillverkare i de berörda länderna samt från två tillverkare i det jämförbara landet. |
| --- | --- |

(15)

Fullständiga svar på enkäten inkom från de tre gemenskapsimportörer som ingick i urvalet, sju användare, två råvaruproducenter och två exporterande tillverkare i de berörda länderna samt från två tillverkare i det jämförbara landet.

| (16) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för undersökningen och gjorde kontrollbesök vid följande företag: | Tillverkare i gemenskapen:






  — | Kollo Silicon carbide BV (Nederländerna), ESK-SIC GmbH (Tyskland). |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för undersökningen och gjorde kontrollbesök vid följande företag:

Tillverkare i gemenskapen:

—

Kollo Silicon carbide BV (Nederländerna), ESK-SIC GmbH (Tyskland).

| — | Navarro SiC, SA (Spanien). |
| --- | --- |

—

Navarro SiC, SA (Spanien).

| | Tillverkare i exportlandet:






  — | JSC Zaporozhsky Abrasivny Combinat, Zaporozhsky (Ukraina). |
| --- | --- | --- |

Tillverkare i exportlandet:

—

JSC Zaporozhsky Abrasivny Combinat, Zaporozhsky (Ukraina).

| — | JSC Volzhsky Abrasive Combinat, Volzhsky (Ryssland). |
| --- | --- |

—

JSC Volzhsky Abrasive Combinat, Volzhsky (Ryssland).

| | Tillverkare i jämförbart land:






  — | Saint-Gobain Materials Cerámicas Ltda, Minas Gerais (Brasilien). |
| --- | --- | --- |

Tillverkare i jämförbart land:

—

Saint-Gobain Materials Cerámicas Ltda, Minas Gerais (Brasilien).

| — | Treibacher Schleifmittel Brasil Ltda, São Paolo (Brasilien). |
| --- | --- |

—

Treibacher Schleifmittel Brasil Ltda, São Paolo (Brasilien).

| | Importörer i gemenskapen:






  — | Imexco-Ullrich GmbH (Tyskland). |
| --- | --- | --- |

Importörer i gemenskapen:

—

Imexco-Ullrich GmbH (Tyskland).

| — | Smyris Abrasivi (Italien). |
| --- | --- |

—

Smyris Abrasivi (Italien).

| | Användare i gemenskapen:






  — | Morganite Crucible Limited (Förenade kungariket). |
| --- | --- | --- |

Användare i gemenskapen:

—

Morganite Crucible Limited (Förenade kungariket).

| — | TGA Ltd (Tjeckien). |
| --- | --- |

—

TGA Ltd (Tjeckien).

| (17) | Undersökningen beträffande sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 april 2004 till och med den 31 mars 2005 (nedan kallad ”undersökningsperioden” eller i tabeller ”UP”). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2001 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”). |
| --- | --- |

(17)

Undersökningen beträffande sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 april 2004 till och med den 31 mars 2005 (nedan kallad ”undersökningsperioden” eller i tabeller ”UP”). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2001 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”).

| (18) | Alla berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för slutsatserna i denna översyn. Parterna medgavs också en tid inom vilken de kunde lämna uppgifter efter mottagandet av denna information. De synpunkter som inkom inom utsatt tid beaktades och i förekommande fall ändrades undersökningsresultaten i enlighet med dessa. |
| --- | --- |

(18)

Alla berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för slutsatserna i denna översyn. Parterna medgavs också en tid inom vilken de kunde lämna uppgifter efter mottagandet av denna information. De synpunkter som inkom inom utsatt tid beaktades och i förekommande fall ändrades undersökningsresultaten i enlighet med dessa.

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

| (19) | Den berörda produkten är densamma som i de ursprungliga undersökningarna som ledde till införandet av de åtgärder som nu gäller, dvs. kiselkarbid. Kiselkarbid klassificeras för närvarande enligt KN-nummer 2849 20 00. |
| --- | --- |

(19)

Den berörda produkten är densamma som i de ursprungliga undersökningarna som ledde till införandet av de åtgärder som nu gäller, dvs. kiselkarbid. Kiselkarbid klassificeras för närvarande enligt KN-nummer 2849 20 00.

| (20) | Kiselkarbid framställs genom upphettning av kisel och koks (eller petroleumkoks) till hög temperatur (upp till 2 000 °C). Resultatet blir rå kiselkarbid som oftast bearbetas vidare för de slutliga användningsområdena. Framställningsprocessen för kiselkarbid är sådan att varan automatiskt omfattar en rad olika kvaliteter med avseende på kiselhalt. De olika kvaliteterna kan indelas i två huvudtyper, kristallisk och metallurgisk. Den kristalliska typen anses vara av högre kvalitet på grund av den högre kiselhalten. Den kristalliska typen indelas i svart respektive grön typ. |
| --- | --- |

(20)

Kiselkarbid framställs genom upphettning av kisel och koks (eller petroleumkoks) till hög temperatur (upp till 2 000 °C). Resultatet blir rå kiselkarbid som oftast bearbetas vidare för de slutliga användningsområdena. Framställningsprocessen för kiselkarbid är sådan att varan automatiskt omfattar en rad olika kvaliteter med avseende på kiselhalt. De olika kvaliteterna kan indelas i två huvudtyper, kristallisk och metallurgisk. Den kristalliska typen anses vara av högre kvalitet på grund av den högre kiselhalten. Den kristalliska typen indelas i svart respektive grön typ.

| (21) | Den kristalliska kvaliteten används vanligen för framställning av slipverktyg, slipstenar, höggradigt eldfasta produkter och tekniska keramiska produkter, medan den metallurgiska typen vanligen används som kiselbärare vid gjutning och arbeten med masugn. På samma sätt som i den föregående undersökningen är bägge typerna att anse som en och samma produkt i samband med denna undersökning. |
| --- | --- |

(21)

Den kristalliska kvaliteten används vanligen för framställning av slipverktyg, slipstenar, höggradigt eldfasta produkter och tekniska keramiska produkter, medan den metallurgiska typen vanligen används som kiselbärare vid gjutning och arbeten med masugn. På samma sätt som i den föregående undersökningen är bägge typerna att anse som en och samma produkt i samband med denna undersökning.

2.2   Likadan produkt

| (22) | I likhet med vad som fastställdes i de ursprungliga undersökningarna har det vid denna översyn bekräftats att den berörda produkten och de produkter som tillverkas och säljs av de exporterande tillverkarna på deras hemmamarknader, de produkter som tillverkas och säljs av gemenskapstillverkarna på gemenskapsmarknaden och de produkter som tillverkas och säljs av tillverkaren i det jämförbara landet på det landets inhemska marknad har samma grundläggande fysiska egenskaper och samma användningsområden och att de således anses vara likadana produkter enligt artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(22)

I likhet med vad som fastställdes i de ursprungliga undersökningarna har det vid denna översyn bekräftats att den berörda produkten och de produkter som tillverkas och säljs av de exporterande tillverkarna på deras hemmamarknader, de produkter som tillverkas och säljs av gemenskapstillverkarna på gemenskapsmarknaden och de produkter som tillverkas och säljs av tillverkaren i det jämförbara landet på det landets inhemska marknad har samma grundläggande fysiska egenskaper och samma användningsområden och att de således anses vara likadana produkter enligt artikel 1.4 i grundförordningen.

3.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

3.1   Inledande anmärkningar

| (23) | I denna översyn vid giltighetstidens utgång har de två kända tillverkarna i Ukraina och Ryssland samarbetat till fullo. Som anges i skäl 12 har dock ingen tillverkare i Kina samarbetat. |
| --- | --- |

(23)

I denna översyn vid giltighetstidens utgång har de två kända tillverkarna i Ukraina och Ryssland samarbetat till fullo. Som anges i skäl 12 har dock ingen tillverkare i Kina samarbetat.

3.2   Dumpning av importen under undersökningsperioden

3.2.1   Jämförbart land

| (24) | Eftersom Ukraina (14) och Kina inte ansågs vara marknadsekonomier under undersökningsperioden (och inte heller vid den tidigare undersökningen) måste normalvärdet fastställas enligt artikel 2.7 a i grundförordningen, dvs. på grundval av uppgifter hämtade från ett tredjeland med marknadsekonomi där produkten tillverkades och såldes på hemmamarknaden. Den exporterande tillverkaren i Ukraina hade heller inte lyckats få marknadsekonomisk status vid en interimsöversyn som avslutades strax innan denna översyn vid giltighetstidens utgång inleddes (se skäl 5). |
| --- | --- |

(24)

Eftersom Ukraina (14) och Kina inte ansågs vara marknadsekonomier under undersökningsperioden (och inte heller vid den tidigare undersökningen) måste normalvärdet fastställas enligt artikel 2.7 a i grundförordningen, dvs. på grundval av uppgifter hämtade från ett tredjeland med marknadsekonomi där produkten tillverkades och såldes på hemmamarknaden. Den exporterande tillverkaren i Ukraina hade heller inte lyckats få marknadsekonomisk status vid en interimsöversyn som avslutades strax innan denna översyn vid giltighetstidens utgång inleddes (se skäl 5).

| (25) | När denna översyn vid giltighetstidens utgång inleddes planerade man att använda Brasilien som jämförbart land för tillverkningskostnader och inhemsk försäljning. Brasilien har också använts vid en tidigare översyn vid giltighetstidens utgång. |
| --- | --- |

(25)

När denna översyn vid giltighetstidens utgång inleddes planerade man att använda Brasilien som jämförbart land för tillverkningskostnader och inhemsk försäljning. Brasilien har också använts vid en tidigare översyn vid giltighetstidens utgång.

| (26) | Undersökningen bekräftade att Brasilien fortfarande är ett lämpligt jämförelseland. |
| --- | --- |

(26)

Undersökningen bekräftade att Brasilien fortfarande är ett lämpligt jämförelseland.

| (27) | För det första innebär storleken på den inhemska marknaden att Brasilien är ett representativt land för fastställandet av normalvärdet för de två berörda länderna. För det andra styrs de inhemska priserna i Brasilien av normala marknadskrafter eftersom efterfrågan är tillräckligt stor på denna marknad och det finns konkurrerande tillverkare. För det tredje kan de grundläggande fysiska och kemiska egenskaperna hos den likadana produkt som tillverkas i Brasilien anses vara identiska med den produkt som exporteras av de två berörda länderna. Det fanns heller inga argument mot att använda Brasilien som jämförelseland. |
| --- | --- |

(27)

För det första innebär storleken på den inhemska marknaden att Brasilien är ett representativt land för fastställandet av normalvärdet för de två berörda länderna. För det andra styrs de inhemska priserna i Brasilien av normala marknadskrafter eftersom efterfrågan är tillräckligt stor på denna marknad och det finns konkurrerande tillverkare. För det tredje kan de grundläggande fysiska och kemiska egenskaperna hos den likadana produkt som tillverkas i Brasilien anses vara identiska med den produkt som exporteras av de två berörda länderna. Det fanns heller inga argument mot att använda Brasilien som jämförelseland.

| (28) | Därför drog kommissionen slutsatsen att Brasilien var ett rimligt och lämpligt val av jämförelseland för fastställande av normalvärdet för import av kiselkarbid med ursprung i Kina och Ukraina. |
| --- | --- |

(28)

Därför drog kommissionen slutsatsen att Brasilien var ett rimligt och lämpligt val av jämförelseland för fastställande av normalvärdet för import av kiselkarbid med ursprung i Kina och Ukraina.

3.2.2   Normalvärde

3.2.2.1   Normalvärdet för exporterande tillverkare i Kina och Ukraina

| (29) | Först undersökte man om de brasilianska tillverkarnas inhemska försäljning (totalt sett och per produkttyp) motsvarade representativa volymer i förhållande till de volymer som exporterades av Kina respektive Ukraina. |
| --- | --- |

(29)

Först undersökte man om de brasilianska tillverkarnas inhemska försäljning (totalt sett och per produkttyp) motsvarade representativa volymer i förhållande till de volymer som exporterades av Kina respektive Ukraina.

| (30) | Det konstaterades att de brasilianska tillverkarnas inhemska försäljning var betydligt större än de kinesiska och ukrainska exporterande tillverkarnas exportförsäljning till gemenskapen, både totalt sett och per produkttyp. |
| --- | --- |

(30)

Det konstaterades att de brasilianska tillverkarnas inhemska försäljning var betydligt större än de kinesiska och ukrainska exporterande tillverkarnas exportförsäljning till gemenskapen, både totalt sett och per produkttyp.

| (31) | Därefter undersökte man om de två medverkande brasilianska tillverkarnas (Saint-Gobain Materials Cerámicas Ltda och Treibacher Schleifmittel Brasil Ltda) inhemska försäljning till oberoende kunder hade skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(31)

Därefter undersökte man om de två medverkande brasilianska tillverkarnas (Saint-Gobain Materials Cerámicas Ltda och Treibacher Schleifmittel Brasil Ltda) inhemska försäljning till oberoende kunder hade skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen.

| (32) | Det konstaterades att det vägda genomsnittliga försäljningspriset för all försäljning under undersökningsperioden för båda företagen var högre än den vägda genomsnittliga tillverkningskostnaden per enhet. All försäljning på hemmamarknaden ansågs därför ha skett vid normal handel. För att få en rättvis jämförelse mellan priserna i Brasilien och normalvärdet i Kina och Ukraina gjordes justeringar för att ta hänsyn till eventuella skillnader i fråga om produktkodnummer eller handelsled. |
| --- | --- |

(32)

Det konstaterades att det vägda genomsnittliga försäljningspriset för all försäljning under undersökningsperioden för båda företagen var högre än den vägda genomsnittliga tillverkningskostnaden per enhet. All försäljning på hemmamarknaden ansågs därför ha skett vid normal handel. För att få en rättvis jämförelse mellan priserna i Brasilien och normalvärdet i Kina och Ukraina gjordes justeringar för att ta hänsyn till eventuella skillnader i fråga om produktkodnummer eller handelsled.

| (33) | I enlighet med artikel 2.1 i grundförordningen baserades normalvärdet på de vägda genomsnittspriserna på de två brasilianska tillverkarnas försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(33)

I enlighet med artikel 2.1 i grundförordningen baserades normalvärdet på de vägda genomsnittspriserna på de två brasilianska tillverkarnas försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden.

| (34) | Efter meddelandet av de slutgiltiga undersökningsresultaten ifrågasatte Europeiska kemiindustrirådet riktigheten hos det fastställda normalvärdet, eftersom försäljningspriserna på den inhemska marknaden i Brasilien enligt deras uppgifter var högre än priserna på exporten från Ukraina till gemenskapsmarknaden. Denna invändning har dock inte kunnat beläggas och måste därför avvisas. De justeringar som nämns i skäl 32 möjliggör en rättvis beräkning av normalvärdet. |
| --- | --- |

(34)

Efter meddelandet av de slutgiltiga undersökningsresultaten ifrågasatte Europeiska kemiindustrirådet riktigheten hos det fastställda normalvärdet, eftersom försäljningspriserna på den inhemska marknaden i Brasilien enligt deras uppgifter var högre än priserna på exporten från Ukraina till gemenskapsmarknaden. Denna invändning har dock inte kunnat beläggas och måste därför avvisas. De justeringar som nämns i skäl 32 möjliggör en rättvis beräkning av normalvärdet.

3.2.2.2   Normalvärdet för exporterande tillverkare i Ryssland

| (35) | Först undersöktes om den ryska exporterande tillverkarens försäljningsvolym på hemmamarknaden totalt sett och per produkttyp var representativ, dvs. motsvarade minst 5 % av exportvolymen till gemenskapen. |
| --- | --- |

(35)

Först undersöktes om den ryska exporterande tillverkarens försäljningsvolym på hemmamarknaden totalt sett och per produkttyp var representativ, dvs. motsvarade minst 5 % av exportvolymen till gemenskapen.

| (36) | Man konstaterade att den inhemska försäljningen totalt sett och för vissa produkttyper motsvarade minst 5 % av exportvolymen till gemenskapen. När det gäller de produkttyper för vilka den inhemska försäljningen motsvarade mindre än 5 % av exportvolymen till gemenskapen, måste normalvärdet fastställas i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(36)

Man konstaterade att den inhemska försäljningen totalt sett och för vissa produkttyper motsvarade minst 5 % av exportvolymen till gemenskapen. När det gäller de produkttyper för vilka den inhemska försäljningen motsvarade mindre än 5 % av exportvolymen till gemenskapen, måste normalvärdet fastställas i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen.

| (37) | När det gäller de produkttyper för vilka den inhemska försäljningen motsvarade 5 % av exportvolymen till gemenskapen undersökte man om den ryska tillverkarens inhemska försäljning till oberoende kunder hade skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att man för varje exporterad produkttyp av den berörda produkten fastställde andelen av den inhemska försäljningen till oberoende kunder som inte skett till förlust under undersökningsperioden enligt följande:






  a) | För de produkttyper för vilka över 80 % av försäljningen (i volym) på den inhemska marknaden skett till priser som inte understeg enhetskostnaderna, dvs. för vilka det genomsnittliga försäljningspriset för den berörda produkttypen var lika högt som eller högre än den genomsnittliga tillverkningskostnaden, beräknades normalvärdet som genomsnittspriset på all inhemsk försäljning av den berörda produkttypen oavsett om försäljningen var lönsam eller inte. |
| --- | --- | --- |

(37)

När det gäller de produkttyper för vilka den inhemska försäljningen motsvarade 5 % av exportvolymen till gemenskapen undersökte man om den ryska tillverkarens inhemska försäljning till oberoende kunder hade skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att man för varje exporterad produkttyp av den berörda produkten fastställde andelen av den inhemska försäljningen till oberoende kunder som inte skett till förlust under undersökningsperioden enligt följande:

a)

För de produkttyper för vilka över 80 % av försäljningen (i volym) på den inhemska marknaden skett till priser som inte understeg enhetskostnaderna, dvs. för vilka det genomsnittliga försäljningspriset för den berörda produkttypen var lika högt som eller högre än den genomsnittliga tillverkningskostnaden, beräknades normalvärdet som genomsnittspriset på all inhemsk försäljning av den berörda produkttypen oavsett om försäljningen var lönsam eller inte.

| b) | För de produkttyper för vilka minst 10 % men högst 80 % av försäljningen (i volym) på den inhemska marknaden skett till priser som inte understeg enhetskostnaderna, beräknades normalvärdet som det vägda genomsnittet av priserna vid den försäljning som skedde till priser som minst motsvarade enhetskostnaderna för produkttypen i fråga. |
| --- | --- |

b)

För de produkttyper för vilka minst 10 % men högst 80 % av försäljningen (i volym) på den inhemska marknaden skett till priser som inte understeg enhetskostnaderna, beräknades normalvärdet som det vägda genomsnittet av priserna vid den försäljning som skedde till priser som minst motsvarade enhetskostnaderna för produkttypen i fråga.

| c) | För de produkttyper för vilka mindre än 10 % av försäljningsvolymen på den inhemska marknaden såldes till priser som inte understeg kostnaden per enhet ansågs det att den berörda produkttypen inte såldes vid normal handel, och därför måste ett normalvärde fastställas för dessa produkttyper i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

c)

För de produkttyper för vilka mindre än 10 % av försäljningsvolymen på den inhemska marknaden såldes till priser som inte understeg kostnaden per enhet ansågs det att den berörda produkttypen inte såldes vid normal handel, och därför måste ett normalvärde fastställas för dessa produkttyper i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen.

| (38) | I enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen konstruerades normalvärdet på grundval av tillverkningskostnaden för den berörda typen jämte ett belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. Man använde härvid den exporterande tillverkarens försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader för den likadana produkten, och vinsten fastställdes till den exporterande tillverkarens genomsnittliga vinst på försäljningen av den likadana produkten vid normal handel. |
| --- | --- |

(38)

I enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen konstruerades normalvärdet på grundval av tillverkningskostnaden för den berörda typen jämte ett belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. Man använde härvid den exporterande tillverkarens försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader för den likadana produkten, och vinsten fastställdes till den exporterande tillverkarens genomsnittliga vinst på försäljningen av den likadana produkten vid normal handel.

3.2.3   Exportpris

| (39) | Som nämns i skäl 12 deltog ingen exporterande tillverkare i Kina i undersökningen. Exportpriserna måste därför fastställas på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen, dvs. de uppgifter som lämnats i klagomålet. |
| --- | --- |

(39)

Som nämns i skäl 12 deltog ingen exporterande tillverkare i Kina i undersökningen. Exportpriserna måste därför fastställas på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen, dvs. de uppgifter som lämnats i klagomålet.

| (40) | Exportpriserna för exporterande tillverkare i Ukraina och Ryssland fastställdes i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de exportpriser som faktiskt betalades eller skulle betalas av oberoende kunder i gemenskapen. |
| --- | --- |

(40)

Exportpriserna för exporterande tillverkare i Ukraina och Ryssland fastställdes i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de exportpriser som faktiskt betalades eller skulle betalas av oberoende kunder i gemenskapen.

| (41) | Vid beräkning av exportpriset för den ryska tillverkaren när det gäller försäljning via Stankoimport (dvs. import befriad från antidumpningstull inom ramen för det kvantitativa åtagandet) har alla kostnader för Stankoimports verksamhet dragits av för att få fram exportpriset fritt fabrik. |
| --- | --- |

(41)

Vid beräkning av exportpriset för den ryska tillverkaren när det gäller försäljning via Stankoimport (dvs. import befriad från antidumpningstull inom ramen för det kvantitativa åtagandet) har alla kostnader för Stankoimports verksamhet dragits av för att få fram exportpriset fritt fabrik.

| (42) | Europeiska kemiindustrirådet ifrågasatte de exportpriser som fastställts för Ukraina och hävdade att de priser som tas ut på den ukrainska importen var mycket lägre. Som stöd för detta inlämnades vissa offerter. Påståendet måste dock avvisas, eftersom offerter inte kan beaktas utan att det finns belägg för en faktisk försäljning. Som nämns i skäl 40 användes den berörda exporterande tillverkarens exportpriser för att beräkna dumpningsmarginalen. Dessa priser kontrollerades på plats hos det berörda företaget. |
| --- | --- |

(42)

Europeiska kemiindustrirådet ifrågasatte de exportpriser som fastställts för Ukraina och hävdade att de priser som tas ut på den ukrainska importen var mycket lägre. Som stöd för detta inlämnades vissa offerter. Påståendet måste dock avvisas, eftersom offerter inte kan beaktas utan att det finns belägg för en faktisk försäljning. Som nämns i skäl 40 användes den berörda exporterande tillverkarens exportpriser för att beräkna dumpningsmarginalen. Dessa priser kontrollerades på plats hos det berörda företaget.

3.2.4   Jämförelse

| (43) | Normalvärdet och exportpriset jämfördes på nivån fritt fabrik. För att få en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar i fråga om transportkostnader, handelsled och förpackningskostnader som påstods och konstaterades påverka priserna och prisernas jämförbarhet. |
| --- | --- |

(43)

Normalvärdet och exportpriset jämfördes på nivån fritt fabrik. För att få en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar i fråga om transportkostnader, handelsled och förpackningskostnader som påstods och konstaterades påverka priserna och prisernas jämförbarhet.

3.2.5   Dumpningsmarginal

| (44) | Dumpningsmarginalen fastställdes på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje produkttyp och det vägda genomsnittliga exportpriset för den motsvarande typen i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(44)

Dumpningsmarginalen fastställdes på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje produkttyp och det vägda genomsnittliga exportpriset för den motsvarande typen i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

| (45) | På grundval av tillgängliga uppgifter (dvs. uppgifterna i klagomålet) och i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen har dumpningsmarginalen fastställts till samma nivå som i den tidigare undersökningen, dvs. ca 50 %. |
| --- | --- |

(45)

På grundval av tillgängliga uppgifter (dvs. uppgifterna i klagomålet) och i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen har dumpningsmarginalen fastställts till samma nivå som i den tidigare undersökningen, dvs. ca 50 %.

| (46) | Dumpningmarginalen för export av kiselkarbid från Ukraina under undersökningsperioden konstaterades ligga under den miniminivå som föreskrivs i artikel 9.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(46)

Dumpningmarginalen för export av kiselkarbid från Ukraina under undersökningsperioden konstaterades ligga under den miniminivå som föreskrivs i artikel 9.3 i grundförordningen.

| (47) | Ryssland har ett kvantitativt åtagande sedan 1986. Det kvantitativa åtagandet har gjort det möjligt för en rysk importör, Stankoimport, att importera en fastställd mängd (i procent av förbrukningen inom gemenskapen) till gemenskapen utan att behöva betala antidumpningstull. För import utöver den fastställda kvantiteten skulle antidumpningstull betalas. Vid beräkningen av dumpningsmarginalen gjordes ingen åtskillnad mellan den import som omfattades av det kvantitativa åtagandet (77 %) och den import för vilken antidumpningstull skulle betalas (23 %). |
| --- | --- |

(47)

Ryssland har ett kvantitativt åtagande sedan 1986. Det kvantitativa åtagandet har gjort det möjligt för en rysk importör, Stankoimport, att importera en fastställd mängd (i procent av förbrukningen inom gemenskapen) till gemenskapen utan att behöva betala antidumpningstull. För import utöver den fastställda kvantiteten skulle antidumpningstull betalas. Vid beräkningen av dumpningsmarginalen gjordes ingen åtskillnad mellan den import som omfattades av det kvantitativa åtagandet (77 %) och den import för vilken antidumpningstull skulle betalas (23 %).

| (48) | Dumpningmarginalen för export av kiselkarbid från Ryssland under undersökningsperioden konstaterades ligga under den miniminivå som föreskrivs i artikel 9.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(48)

Dumpningmarginalen för export av kiselkarbid från Ryssland under undersökningsperioden konstaterades ligga under den miniminivå som föreskrivs i artikel 9.3 i grundförordningen.

3.3   Utveckling av importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla

3.3.1   Kina

| (49) | Som redan påpekats medverkade inga exporterande tillverkare i denna undersökning. Det sannolika scenariot för vad som skulle hända om åtgärderna upphörde att gälla är därför baserat på tillgängliga uppgifter, särskilt uppgifter hämtade från klagomålet och Comext (en elektronisk databas över Europeiska gemenskapernas utrikeshandel). |
| --- | --- |

(49)

Som redan påpekats medverkade inga exporterande tillverkare i denna undersökning. Det sannolika scenariot för vad som skulle hända om åtgärderna upphörde att gälla är därför baserat på tillgängliga uppgifter, särskilt uppgifter hämtade från klagomålet och Comext (en elektronisk databas över Europeiska gemenskapernas utrikeshandel).

| (50) | De viktigaste tredjeländerna för Kinas export under undersökningsperioden var Förenta staterna och Japan. Enligt uppgifterna i klagomålet var det kinesiska priset cif Förenta staterna för kvaliteten ”Macro Black” ca 650 euro/ton. Det kinesiska priset cif Japan för kvaliteten ”Macro Green” uppgick till 770 euro/ton. Den prisstatistik som publicerats i olika affärstidningar tyder på att dessa prisuppgifter från de kinesiska exportörerna är riktiga. |
| --- | --- |

(50)

De viktigaste tredjeländerna för Kinas export under undersökningsperioden var Förenta staterna och Japan. Enligt uppgifterna i klagomålet var det kinesiska priset cif Förenta staterna för kvaliteten ”Macro Black” ca 650 euro/ton. Det kinesiska priset cif Japan för kvaliteten ”Macro Green” uppgick till 770 euro/ton. Den prisstatistik som publicerats i olika affärstidningar tyder på att dessa prisuppgifter från de kinesiska exportörerna är riktiga.

| (51) | Det konstaterades också att de genomsnittliga exportpriserna från Kina till Förenta staterna enligt Comext-databasen var betydligt lägre än normalvärdet från jämförelselandet i undersökningen, vilket innebär att denna export också kan ha skett till dumpade priser under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(51)

Det konstaterades också att de genomsnittliga exportpriserna från Kina till Förenta staterna enligt Comext-databasen var betydligt lägre än normalvärdet från jämförelselandet i undersökningen, vilket innebär att denna export också kan ha skett till dumpade priser under undersökningsperioden.

| (52) | Eftersom gemenskapsindustrins genomsnittspris (ca 1 000 euro för ”Macro Black” och 1 500 euro för ”Macro Green”) är betydligt högre skulle de kinesiska exporterande tillverkarna, om åtgärderna upphörde att gälla, ha starka incitament att styra över betydande exportkvantiteter från de nuvarande marknaderna i tredjeländer till gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(52)

Eftersom gemenskapsindustrins genomsnittspris (ca 1 000 euro för ”Macro Black” och 1 500 euro för ”Macro Green”) är betydligt högre skulle de kinesiska exporterande tillverkarna, om åtgärderna upphörde att gälla, ha starka incitament att styra över betydande exportkvantiteter från de nuvarande marknaderna i tredjeländer till gemenskapsmarknaden.

| (53) | Man bör också hålla i minnet att den kinesiska exporten av den berörda produkten till EU konstaterades ske till dumpade priser i den ursprungliga undersökningen och att dumpningen fortsatte i samma skala under den nu aktuella undersökningsperioden. Det finns ingen anledning att anta att tillverkarna skulle reagera på annat sätt. |
| --- | --- |

(53)

Man bör också hålla i minnet att den kinesiska exporten av den berörda produkten till EU konstaterades ske till dumpade priser i den ursprungliga undersökningen och att dumpningen fortsatte i samma skala under den nu aktuella undersökningsperioden. Det finns ingen anledning att anta att tillverkarna skulle reagera på annat sätt.

| (54) | Som anges ovan stöder tillgängliga uppgifter om normalvärdet och priser vid export till tredjeländer slutsatsen att det är sannolikt att de kinesiska exportörerna skulle fortsätta med dumpningen om åtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(54)

Som anges ovan stöder tillgängliga uppgifter om normalvärdet och priser vid export till tredjeländer slutsatsen att det är sannolikt att de kinesiska exportörerna skulle fortsätta med dumpningen om åtgärderna upphörde att gälla.

| (55) | Sammanfattningsvis är det sannolikt att den nuvarande kinesiska exporten till marknader i tredjeländer skulle styras över till gemenskapen om åtgärderna upphörde att gälla. Det finns då också en tydlig risk att de exporterade kvantiteterna dumpas. |
| --- | --- |

(55)

Sammanfattningsvis är det sannolikt att den nuvarande kinesiska exporten till marknader i tredjeländer skulle styras över till gemenskapen om åtgärderna upphörde att gälla. Det finns då också en tydlig risk att de exporterade kvantiteterna dumpas.

| (56) | I begäran om denna översyn uppskattade Europeiska kemiindustrirådet (med hänvisning till uppgifter från affärstidningar) att Kinas totala produktionskapacitet var mellan 600 000 och 700 000 ton. Den faktiska produktionen beräknas till ca 440 000 ton, vilket ger en outnyttjad kapacitet på mellan 160 000 och 260 000 ton. Det finns inga uppgifter om lager. |
| --- | --- |

(56)

I begäran om denna översyn uppskattade Europeiska kemiindustrirådet (med hänvisning till uppgifter från affärstidningar) att Kinas totala produktionskapacitet var mellan 600 000 och 700 000 ton. Den faktiska produktionen beräknas till ca 440 000 ton, vilket ger en outnyttjad kapacitet på mellan 160 000 och 260 000 ton. Det finns inga uppgifter om lager.

| (57) | Detta visar att de exporterande tillverkarna i Kina har betydande reservkapacitet för ökad produktion. Det är således högst sannolikt att, om åtgärderna upphörde att gälla, skulle de använda denna reservkapacitet till att öka exporten till gemenskapen. |
| --- | --- |

(57)

Detta visar att de exporterande tillverkarna i Kina har betydande reservkapacitet för ökad produktion. Det är således högst sannolikt att, om åtgärderna upphörde att gälla, skulle de använda denna reservkapacitet till att öka exporten till gemenskapen.

3.3.2   Ryssland

| (58) | Eftersom den enda kända tillverkaren i Ryssland har medverkat i denna undersökning grundar sig det sannolika scenariot för vad som skulle hända om åtgärderna upphörde att gälla främst på uppgifter hämtade från den exporterande tillverkarens kontrollerade svar på enkäten. |
| --- | --- |

(58)

Eftersom den enda kända tillverkaren i Ryssland har medverkat i denna undersökning grundar sig det sannolika scenariot för vad som skulle hända om åtgärderna upphörde att gälla främst på uppgifter hämtade från den exporterande tillverkarens kontrollerade svar på enkäten.

| (59) | Det bör först påpekas att den rådande prisnivån i gemenskapen redan påverkats i betydande utsträckning av importen från Ryssland (med tanke på det kvantitativa åtagandet), eftersom den ryska exportörens försäljning idag motsvarar ca 10 % av förbrukningen inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(59)

Det bör först påpekas att den rådande prisnivån i gemenskapen redan påverkats i betydande utsträckning av importen från Ryssland (med tanke på det kvantitativa åtagandet), eftersom den ryska exportörens försäljning idag motsvarar ca 10 % av förbrukningen inom gemenskapen.

| (60) | En jämförelse mellan den rådande prisnivån på den inhemska marknaden i Ryssland och prisnivån i gemenskapen visar att priserna generellt är lägre i Ryssland. Eftersom de kvantiteter som den ryska tillverkaren kunde exportera utan att betala antidumpningstull enligt det kvantitativa åtagandet hade fastställts i förväg, hade den ryska tillverkaren dock incitament att exportera kristalliska kvaliteter (som ger ett högre pris per ton) och istället sälja metallurgiska kvaliteter på hemmamarknaden och andra marknader. En eventuell prisskillnad mellan samma kvaliteter skulle därför i praktiken vara mindre än vad en jämförelse mellan genomsnittliga prisnivåer visar. |
| --- | --- |

(60)

En jämförelse mellan den rådande prisnivån på den inhemska marknaden i Ryssland och prisnivån i gemenskapen visar att priserna generellt är lägre i Ryssland. Eftersom de kvantiteter som den ryska tillverkaren kunde exportera utan att betala antidumpningstull enligt det kvantitativa åtagandet hade fastställts i förväg, hade den ryska tillverkaren dock incitament att exportera kristalliska kvaliteter (som ger ett högre pris per ton) och istället sälja metallurgiska kvaliteter på hemmamarknaden och andra marknader. En eventuell prisskillnad mellan samma kvaliteter skulle därför i praktiken vara mindre än vad en jämförelse mellan genomsnittliga prisnivåer visar.

| (61) | En generellt högre prisnivå i gemenskapen skulle normalt leda till ökad export till gemenskapen om åtgärderna upphörde att gälla, men detta scenario förefaller inte särskilt sannolikt i detta fall. Eftersom det finns ett kvantitativt åtagande bör man inte överskatta den potentiella ökningen av importen, särskilt när det gäller höggradig kiselkarbid, eftersom den ryska exportören redan har haft möjlighet att exportera kiselkarbid i betydande kvantiteter och dessutom haft incitament att exportera höggradig kiselkarbid. En eventuell ökning av importen av kiselkarbid skulle därför troligen vara begränsad både i fråga om kvantitet och kvalitet (metallurgiska kvaliteter) och skulle med all sannolikhet inte ske till dumpade priser. |
| --- | --- |

(61)

En generellt högre prisnivå i gemenskapen skulle normalt leda till ökad export till gemenskapen om åtgärderna upphörde att gälla, men detta scenario förefaller inte särskilt sannolikt i detta fall. Eftersom det finns ett kvantitativt åtagande bör man inte överskatta den potentiella ökningen av importen, särskilt när det gäller höggradig kiselkarbid, eftersom den ryska exportören redan har haft möjlighet att exportera kiselkarbid i betydande kvantiteter och dessutom haft incitament att exportera höggradig kiselkarbid. En eventuell ökning av importen av kiselkarbid skulle därför troligen vara begränsad både i fråga om kvantitet och kvalitet (metallurgiska kvaliteter) och skulle med all sannolikhet inte ske till dumpade priser.

| (62) | Över 75 % av exporten till tredjeländer från ryska tillverkare sker till Förenta staterna. En jämförelse av inhemska priser och exportpriserna till Förenta staterna visar att prisnivån i genomsnitt är högre när det gäller export till Förenta staterna. Man bör dock vara medveten om att det troligen är olika kvaliteter av produkten som säljs på export respektive på hemmamarknaden (eftersom exporten sannolikt består av kvaliteter av högre värde per ton för att täcka transportkostnaderna), vilket gör det svårt att dra några slutsatser av en sådan jämförelse. Det kan dock konstateras att denna export inte omfattas av antidumpningsåtgärder och att det inte finns något som tyder på att denna export sker till dumpade priser. |
| --- | --- |

(62)

Över 75 % av exporten till tredjeländer från ryska tillverkare sker till Förenta staterna. En jämförelse av inhemska priser och exportpriserna till Förenta staterna visar att prisnivån i genomsnitt är högre när det gäller export till Förenta staterna. Man bör dock vara medveten om att det troligen är olika kvaliteter av produkten som säljs på export respektive på hemmamarknaden (eftersom exporten sannolikt består av kvaliteter av högre värde per ton för att täcka transportkostnaderna), vilket gör det svårt att dra några slutsatser av en sådan jämförelse. Det kan dock konstateras att denna export inte omfattas av antidumpningsåtgärder och att det inte finns något som tyder på att denna export sker till dumpade priser.

| (63) | Vid en jämförelse mellan den ryska exportörens exportpriser till dess största marknad i tredjeland (Förenta staterna) respektive till gemenskapsmarknaden är det viktigt att beakta att det finns ett kvantitativt åtagande. Som sagts tidigare innebär de fastställda kvantiteter som den ryska exportören har kunnat exportera till gemenskapen att det företaget har incitament att exportera kvaliteter av högre värde per ton till gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(63)

Vid en jämförelse mellan den ryska exportörens exportpriser till dess största marknad i tredjeland (Förenta staterna) respektive till gemenskapsmarknaden är det viktigt att beakta att det finns ett kvantitativt åtagande. Som sagts tidigare innebär de fastställda kvantiteter som den ryska exportören har kunnat exportera till gemenskapen att det företaget har incitament att exportera kvaliteter av högre värde per ton till gemenskapsmarknaden.

| (64) | På liknande sätt, och som framgår av skäl 62 ovan, kan det förutsättas att även exporten till Förenta staterna med tanke på transportkostnaderna främst innehåller kvaliteter av högre värde per ton. Det skapar relativt god jämförbarhet mellan det genomsnittliga försäljningspriset till gemenskapsmarknaden respektive till den amerikanska marknaden. |
| --- | --- |

(64)

På liknande sätt, och som framgår av skäl 62 ovan, kan det förutsättas att även exporten till Förenta staterna med tanke på transportkostnaderna främst innehåller kvaliteter av högre värde per ton. Det skapar relativt god jämförbarhet mellan det genomsnittliga försäljningspriset till gemenskapsmarknaden respektive till den amerikanska marknaden.

| (65) | Jämförelsen mellan genomsnittliga försäljningspriser till gemenskapsmarknaden respektive till den amerikanska marknaden visar att priserna vid export till Förenta staterna i genomsnitt är högre. |
| --- | --- |

(65)

Jämförelsen mellan genomsnittliga försäljningspriser till gemenskapsmarknaden respektive till den amerikanska marknaden visar att priserna vid export till Förenta staterna i genomsnitt är högre.

| (66) | Det verkar därför inte finnas någon uppenbar anledning för den ryska tillverkaren att styra över kvantiteter som idag säljs på dess främsta exportmarknad (dvs. Förenta staterna) till gemenskapsmarknaden, om åtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(66)

Det verkar därför inte finnas någon uppenbar anledning för den ryska tillverkaren att styra över kvantiteter som idag säljs på dess främsta exportmarknad (dvs. Förenta staterna) till gemenskapsmarknaden, om åtgärderna upphörde att gälla.

| (67) | Den ryska exporterande tillverkarens kapacitet är 62 000 ton. Under undersökningsperioden låg tillverkningen nära full kapacitet, eftersom kapacitetsutnyttjandet hade ökat under referensperioden. Lagret ansågs vara normalt för verksamhet av detta slag. |
| --- | --- |

(67)

Den ryska exporterande tillverkarens kapacitet är 62 000 ton. Under undersökningsperioden låg tillverkningen nära full kapacitet, eftersom kapacitetsutnyttjandet hade ökat under referensperioden. Lagret ansågs vara normalt för verksamhet av detta slag.

| (68) | Med tanke på den teknik som den ryska tillverkaren använder (bearbetningsanläggningar i ”tågvagnar” som rangeras mellan elanläggningar och lossnings- eller sorteringsställen), är det osannolikt att den exporterande tillverkaren skulle kunna expandera verksamheten på kort sikt. |
| --- | --- |

(68)

Med tanke på den teknik som den ryska tillverkaren använder (bearbetningsanläggningar i ”tågvagnar” som rangeras mellan elanläggningar och lossnings- eller sorteringsställen), är det osannolikt att den exporterande tillverkaren skulle kunna expandera verksamheten på kort sikt.

| (69) | Det finns således inget som tyder på att den ryska tillverkaren skulle kunna öka produktionen för att öka exporten till gemenskapen om åtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(69)

Det finns således inget som tyder på att den ryska tillverkaren skulle kunna öka produktionen för att öka exporten till gemenskapen om åtgärderna upphörde att gälla.

3.3.3   Ukraina

| (70) | Eftersom den enda kända tillverkaren i Ukraina har medverkat i denna undersökning grundar sig det sannolika scenariot för vad som skulle hända om åtgärderna upphörde att gälla främst på uppgifter hämtade från den exporterande tillverkarens kontrollerade svar på enkäten. |
| --- | --- |

(70)

Eftersom den enda kända tillverkaren i Ukraina har medverkat i denna undersökning grundar sig det sannolika scenariot för vad som skulle hända om åtgärderna upphörde att gälla främst på uppgifter hämtade från den exporterande tillverkarens kontrollerade svar på enkäten.

| (71) | Den ukrainska exporterande tillverkarens kapacitet är 23 000 ton. Under undersökningsperioden låg tillverkningen nära full kapacitet, eftersom kapacitetsutnyttjandet hade ökat under referensperioden. Lagret ansågs vara normalt för verksamhet av detta slag. |
| --- | --- |

(71)

Den ukrainska exporterande tillverkarens kapacitet är 23 000 ton. Under undersökningsperioden låg tillverkningen nära full kapacitet, eftersom kapacitetsutnyttjandet hade ökat under referensperioden. Lagret ansågs vara normalt för verksamhet av detta slag.

| (72) | Med tanke på den teknik som den ukrainska tillverkaren använder (samma som den ryska tillverkaren, se skäl 68) är det osannolikt att den exporterande tillverkaren skulle kunna expandera sin verksamhet på kort sikt. |
| --- | --- |

(72)

Med tanke på den teknik som den ukrainska tillverkaren använder (samma som den ryska tillverkaren, se skäl 68) är det osannolikt att den exporterande tillverkaren skulle kunna expandera sin verksamhet på kort sikt.

| (73) | Europeiska kemiindustrirådet hävdade att den exporterande tillverkarens kapacitet var hela 32 000 ton. Detta argument grundade sig dock på hypotetiska uppgifter och beaktade varken produktionsuppehåll för underhåll och reparationer eller det berörda företagets särskilda omständigheter, dvs. att etablering inom tätort medför vissa miljöbetingade begränsningar. Därför bekräftas den kapacitet som avses i skäl 71 ovan, och Europeiska kemiindustrirådets påstående måste avvisas. |
| --- | --- |

(73)

Europeiska kemiindustrirådet hävdade att den exporterande tillverkarens kapacitet var hela 32 000 ton. Detta argument grundade sig dock på hypotetiska uppgifter och beaktade varken produktionsuppehåll för underhåll och reparationer eller det berörda företagets särskilda omständigheter, dvs. att etablering inom tätort medför vissa miljöbetingade begränsningar. Därför bekräftas den kapacitet som avses i skäl 71 ovan, och Europeiska kemiindustrirådets påstående måste avvisas.

| (74) | Det finns således inget som tyder på att den ukrainska tillverkaren skulle kunna öka produktionen för att öka exporten till gemenskapen om åtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(74)

Det finns således inget som tyder på att den ukrainska tillverkaren skulle kunna öka produktionen för att öka exporten till gemenskapen om åtgärderna upphörde att gälla.

| (75) | En jämförelse mellan den rådande prisnivån på den inhemska marknaden i Ukraina, prisnivån i gemenskapen och priserna till tredjeländer visar att priserna i genomsnitt är lägre vid försäljning i Ukraina och till tredjeländer. |
| --- | --- |

(75)

En jämförelse mellan den rådande prisnivån på den inhemska marknaden i Ukraina, prisnivån i gemenskapen och priserna till tredjeländer visar att priserna i genomsnitt är lägre vid försäljning i Ukraina och till tredjeländer.

| (76) | En meningsfull jämförelse mellan den ukrainska marknaden, marknader i tredjeländer och gemenskapsmarknaden var dock inte möjlig, eftersom produktmixen skiljer sig åt i hög grad och genomsnittspriserna därför inte är jämförbara. Den inhemska marknaden i Ukraina är dessutom begränsad och den ukrainska tillverkaren kan, till skillnad från tillverkarna i gemenskapen, inte tillverka alla olika kvaliteter (av högre värde). |
| --- | --- |

(76)

En meningsfull jämförelse mellan den ukrainska marknaden, marknader i tredjeländer och gemenskapsmarknaden var dock inte möjlig, eftersom produktmixen skiljer sig åt i hög grad och genomsnittspriserna därför inte är jämförbara. Den inhemska marknaden i Ukraina är dessutom begränsad och den ukrainska tillverkaren kan, till skillnad från tillverkarna i gemenskapen, inte tillverka alla olika kvaliteter (av högre värde).

| (77) | Det kunde därför inte fastställas om den ukrainska exportören skulle ha incitament att styra över kvantiteter från den inhemska marknaden eller från andra exportmarknader till gemenskapsmarknaden, om åtgärderna upphörde att gälla. Med tanke på undersökningsresultaten i fråga om dumpning och den generellt högre prisnivån i gemenskapen kan man dock dra slutsatsen att denna export knappast skulle ske till dumpade priser även om exporten till gemenskapsmarknaden ökade. En sådan ökning skulle dessutom vara måttlig (uppskattningsvis högst 10 000 ton), eftersom den ukrainska exportören har begränsad tillverkningskapacitet. |
| --- | --- |

(77)

Det kunde därför inte fastställas om den ukrainska exportören skulle ha incitament att styra över kvantiteter från den inhemska marknaden eller från andra exportmarknader till gemenskapsmarknaden, om åtgärderna upphörde att gälla. Med tanke på undersökningsresultaten i fråga om dumpning och den generellt högre prisnivån i gemenskapen kan man dock dra slutsatsen att denna export knappast skulle ske till dumpade priser även om exporten till gemenskapsmarknaden ökade. En sådan ökning skulle dessutom vara måttlig (uppskattningsvis högst 10 000 ton), eftersom den ukrainska exportören har begränsad tillverkningskapacitet.

3.4   Sannolikhet för att dumpningen fortsätter eller återkommer

3.4.1   Kina

| (78) | Inga exporterande tillverkare i Kina har deltagit i undersökningen. |
| --- | --- |

(78)

Inga exporterande tillverkare i Kina har deltagit i undersökningen.

| (79) | På grundval av tillgängliga uppgifter har det fastställts att de kinesiska exportörerna fortfarande dumpar produkten och sannolikt skulle fortsätta med dumpningen på gemenskapsmarknaden om åtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(79)

På grundval av tillgängliga uppgifter har det fastställts att de kinesiska exportörerna fortfarande dumpar produkten och sannolikt skulle fortsätta med dumpningen på gemenskapsmarknaden om åtgärderna upphörde att gälla.

| (80) | Det har därför konstaterats att fortsatt dumpning av exporterande tillverkare i Kina är sannolik, om åtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(80)

Det har därför konstaterats att fortsatt dumpning av exporterande tillverkare i Kina är sannolik, om åtgärderna upphörde att gälla.

3.4.2   Ukraina

| (81) | Det har konstaterats att den ukrainska exportören inte har exporterat till dumpade priser under undersökningsperioden och att det inte finns något som tyder på att situationen skulle ändras om åtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(81)

Det har konstaterats att den ukrainska exportören inte har exporterat till dumpade priser under undersökningsperioden och att det inte finns något som tyder på att situationen skulle ändras om åtgärderna upphörde att gälla.

| (82) | En eventuell ökning av exporten från Ukraina till gemenskapen, om åtgärderna upphör att gälla, förväntas vara begränsad. Den ukrainska tillverkarens begränsade kapacitet innebär att exporten till gemenskapen förväntas öka med högst 10 000 ton, och denna export skulle sannolikt inte ske till dumpade priser. |
| --- | --- |

(82)

En eventuell ökning av exporten från Ukraina till gemenskapen, om åtgärderna upphör att gälla, förväntas vara begränsad. Den ukrainska tillverkarens begränsade kapacitet innebär att exporten till gemenskapen förväntas öka med högst 10 000 ton, och denna export skulle sannolikt inte ske till dumpade priser.

| (83) | Det anses därför inte sannolikt att dumpningen av import från Ukraina återkommer. |
| --- | --- |

(83)

Det anses därför inte sannolikt att dumpningen av import från Ukraina återkommer.

3.4.3   Ryssland

| (84) | Det har konstaterats att den ryska exportören inte har exporterat till dumpade priser under undersökningsperioden och att det inte finns något som tyder på att situationen skulle ändras om åtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(84)

Det har konstaterats att den ryska exportören inte har exporterat till dumpade priser under undersökningsperioden och att det inte finns något som tyder på att situationen skulle ändras om åtgärderna upphörde att gälla.

| (85) | Dessutom har den ryska exporterande tillverkaren redan i många år kunnat sälja en viss mängd kiselkarbid på gemenskapsmarknaden genom ett kvantitativt åtagande. Exporten genom denna kanal utgjorde under undersökningsperioden ca 17 % av den ryska tillverkarens totala kapacitet. Den ryska exporterande tillverkaren är således redan väl etablerad på marknaden, och en plötslig ökning av importen från Ryssland är därför högst osannolik. |
| --- | --- |

(85)

Dessutom har den ryska exporterande tillverkaren redan i många år kunnat sälja en viss mängd kiselkarbid på gemenskapsmarknaden genom ett kvantitativt åtagande. Exporten genom denna kanal utgjorde under undersökningsperioden ca 17 % av den ryska tillverkarens totala kapacitet. Den ryska exporterande tillverkaren är således redan väl etablerad på marknaden, och en plötslig ökning av importen från Ryssland är därför högst osannolik.

| (86) | Risken att betydande kvantiteter styrs över till gemenskapsmarknaden förefaller dessutom relativt liten, eftersom den ryska tillverkaren tagit ut högre priser vid försäljning till tredjeländer än vid försäljning till gemenskapen. |
| --- | --- |

(86)

Risken att betydande kvantiteter styrs över till gemenskapsmarknaden förefaller dessutom relativt liten, eftersom den ryska tillverkaren tagit ut högre priser vid försäljning till tredjeländer än vid försäljning till gemenskapen.

| (87) | Det har också konstaterats att tillverkningen ligger nära full kapacitet och att tillverkaren endast har begränsade möjligheter att öka kapaciteten. |
| --- | --- |

(87)

Det har också konstaterats att tillverkningen ligger nära full kapacitet och att tillverkaren endast har begränsade möjligheter att öka kapaciteten.

| (88) | Det anses därför inte sannolikt att dumpningen av import från Ryssland återkommer. |
| --- | --- |

(88)

Det anses därför inte sannolikt att dumpningen av import från Ryssland återkommer.

| (89) | Med tanke på undersökningsresultaten för Ukraina och Ryssland bör förfarandet mot dessa länder avslutas. |
| --- | --- |

(89)

Med tanke på undersökningsresultaten för Ukraina och Ryssland bör förfarandet mot dessa länder avslutas.

4.   DEFINITION AV GEMENSKAPSINDUSTRIN

| (90) | Gemenskapsindustrins struktur har förändrats sedan den senaste översynen vid giltighetstidens utgång eftersom den tidigare tyska tillverkaren, Elektroschmelzwerk Kempten GmbH, München, har delats upp i två närstående företag, varav det ena är lokaliserat i Nederländerna och det andra i Tyskland. Endast det förstnämnda tillverkar och bearbetar rå kiselkarbid, medan det andra vidareförädlar kiselkarbid som tillverkats av Kollo Silicon carbide BV. Slutprodukten är dock fortfarande den likadana produkten. ESK-SIC GmbH säljer dessutom både egen kiselkarbid och kiselkarbid tillverkad av Kollo Silicon carbide BV. Därför betraktas de båda företagen som en och samma koncern. |
| --- | --- |

(90)

Gemenskapsindustrins struktur har förändrats sedan den senaste översynen vid giltighetstidens utgång eftersom den tidigare tyska tillverkaren, Elektroschmelzwerk Kempten GmbH, München, har delats upp i två närstående företag, varav det ena är lokaliserat i Nederländerna och det andra i Tyskland. Endast det förstnämnda tillverkar och bearbetar rå kiselkarbid, medan det andra vidareförädlar kiselkarbid som tillverkats av Kollo Silicon carbide BV. Slutprodukten är dock fortfarande den likadana produkten. ESK-SIC GmbH säljer dessutom både egen kiselkarbid och kiselkarbid tillverkad av Kollo Silicon carbide BV. Därför betraktas de båda företagen som en och samma koncern.

4.1   Tillverkning i gemenskapen

| (91) | Inom gemenskapen framställs den likadana produkten av två tillverkare som svarar för gemenskapens sammanlagda tillverkning i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(91)

Inom gemenskapen framställs den likadana produkten av två tillverkare som svarar för gemenskapens sammanlagda tillverkning i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

4.2   Gemenskapsindustrin

| (92) | Begäran stöds av följande tillverkare inom gemenskapen:






  — | Kollo Silicon carbide BV (Nederländerna) och det närstående företaget ESK-SIC GmbH (Tyskland). |
| --- | --- | --- |

(92)

Begäran stöds av följande tillverkare inom gemenskapen:

—

Kollo Silicon carbide BV (Nederländerna) och det närstående företaget ESK-SIC GmbH (Tyskland).

| — | Navarro SiC, SA (Spanien). |
| --- | --- |

—

Navarro SiC, SA (Spanien).

| (93) | Eftersom dessa tre gemenskapstillverkare svarade för all tillverkning av den likadana produkten i gemenskapen ansågs de klagande tillverkarna utgöra gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(93)

Eftersom dessa tre gemenskapstillverkare svarade för all tillverkning av den likadana produkten i gemenskapen ansågs de klagande tillverkarna utgöra gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen.

5.   SITUATIONEN PÅ GEMENSKAPSMARKNADEN

5.1   Inledande anmärkningar

| (94) | I undersökningen av hur den berörda importen påverkat gemenskapsindustrin ingick en utvärdering av olika relevanta ekonomiska faktorer och index enligt artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(94)

I undersökningen av hur den berörda importen påverkat gemenskapsindustrin ingick en utvärdering av olika relevanta ekonomiska faktorer och index enligt artikel 3.5 i grundförordningen.

5.2   Förbrukning på gemenskapsmarknaden

| (95) | Gemenskapens synbara förbrukning fastställdes på grundval av importvolymen för den berörda produkten från de berörda länderna och alla övriga tredjeländer samt gemenskapsindustrins försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(95)

Gemenskapens synbara förbrukning fastställdes på grundval av importvolymen för den berörda produkten från de berörda länderna och alla övriga tredjeländer samt gemenskapsindustrins försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden.

| (96) | Importvolymen fastställdes på grundval av uppgifter från Eurostat för det relevanta KN-numret under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(96)

Importvolymen fastställdes på grundval av uppgifter från Eurostat för det relevanta KN-numret under skadeundersökningsperioden.

| (97) | Enligt denna beräkning har förbrukningen i gemenskapen ökat något från 217 137 ton 2001 till 226 450 ton under undersökningsperioden, vilket motsvarar en ökning på 4 % under skadeundersökningsperioden. Utvecklingstendensen visas i tabell 1. |
| --- | --- |

(97)

Enligt denna beräkning har förbrukningen i gemenskapen ökat något från 217 137 ton 2001 till 226 450 ton under undersökningsperioden, vilket motsvarar en ökning på 4 % under skadeundersökningsperioden. Utvecklingstendensen visas i tabell 1.

| (98) | Förbrukningen utvecklades dock inte stadigt. Under perioden 2001–2003 minskade den med 10 %. Från och med 2003 ökade dock förbrukningen med över 10 % fram till undersökningsperioden, då den var högre än 2001 års nivå. |
| --- | --- |

(98)

Förbrukningen utvecklades dock inte stadigt. Under perioden 2001–2003 minskade den med 10 %. Från och med 2003 ökade dock förbrukningen med över 10 % fram till undersökningsperioden, då den var högre än 2001 års nivå.

| (99) | Minskningen i början av skadeundersökningsperioden berodde till stor del på att kiselkarbid ersattes av andra produkter (t.ex. järnkisel och industridiamanter) som då var billigare. |
| --- | --- |

(99)

Minskningen i början av skadeundersökningsperioden berodde till stor del på att kiselkarbid ersattes av andra produkter (t.ex. järnkisel och industridiamanter) som då var billigare.

| (100) | I samband med sänkta priser på kiselkarbid ökade dock förbrukningen återigen från och med 2003.
  Tabell 1 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning i gemenskapen (ton) | 217 137 | 205 231 | 194 486 | 218 919 | 226 450 |
| Index | 100 | 95 | 90 | 101 | 104 |

(100)

I samband med sänkta priser på kiselkarbid ökade dock förbrukningen återigen från och med 2003.

Tabell 1

2001

2002

2003

2004

UP

Förbrukning i gemenskapen (ton)

217 137

205 231

194 486

218 919

226 450

Index

100

95

90

101

104

5.3   Importvolym, marknadsandel och priser avseende importen från Kina

| (101) | I tabell 2 visas hur importvolymerna och marknadsandelen för den berörda produkten från Kina utvecklades. Eftersom den exporterande tillverkaren i Kina inte samarbetade, är utvecklingstendenserna i fråga om pris och volym baserade på tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Eftersom man inte hade tillgång till några andra mer tillförlitliga uppgifter, är utvecklingstendenserna i fråga om volym baserade på statistik från Eurostat. |
| --- | --- |

(101)

I tabell 2 visas hur importvolymerna och marknadsandelen för den berörda produkten från Kina utvecklades. Eftersom den exporterande tillverkaren i Kina inte samarbetade, är utvecklingstendenserna i fråga om pris och volym baserade på tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Eftersom man inte hade tillgång till några andra mer tillförlitliga uppgifter, är utvecklingstendenserna i fråga om volym baserade på statistik från Eurostat.

| (102) | Volymen på importen från Kina var 1 205 ton, vilket motsvarade en marknadsandel på 0,6 % 2001. Under 2002 ökade importen något till 1 467 ton (motsvarande en marknadsandel på 0,7 %) och minskade sedan under undersökningsperioden till 651 ton (motsvarande en marknadsandel på 0,3 %). |
| --- | --- |

(102)

Volymen på importen från Kina var 1 205 ton, vilket motsvarade en marknadsandel på 0,6 % 2001. Under 2002 ökade importen något till 1 467 ton (motsvarande en marknadsandel på 0,7 %) och minskade sedan under undersökningsperioden till 651 ton (motsvarande en marknadsandel på 0,3 %).

| (103) | Priserna på importen från Kina minskade något. Med tanke på de små kvantiteter som exporteras från Kina kan exportpriserna dock inte betraktas som representativa, eftersom de kan vara knutna till mycket specifika produkttyper eller kunder. Därför kan inga meningsfulla slutsatser dras i fråga om prisutvecklingen utifrån uppgifterna från Eurostat. På grundval av de uppgifter om priser som lämnats i klagomålet kan man dock dra slutsatsen att de kinesiska priserna (624–1 814 euro/ton beroende på typ och kvalitet) underskred priserna i gemenskapen med mer än 30 %.
  Tabell 2 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volymen på importen från Kina (ton) | 1 205 | 1 467 | 1 465 | 787 | 651 |
| Marknadsandel för importen från Kina | 0,6 % | 0,7 % | 0,8 % | 0,4 % | 0,3 % |

(103)

Priserna på importen från Kina minskade något. Med tanke på de små kvantiteter som exporteras från Kina kan exportpriserna dock inte betraktas som representativa, eftersom de kan vara knutna till mycket specifika produkttyper eller kunder. Därför kan inga meningsfulla slutsatser dras i fråga om prisutvecklingen utifrån uppgifterna från Eurostat. På grundval av de uppgifter om priser som lämnats i klagomålet kan man dock dra slutsatsen att de kinesiska priserna (624–1 814 euro/ton beroende på typ och kvalitet) underskred priserna i gemenskapen med mer än 30 %.

Tabell 2

2001

2002

2003

2004

UP

Volymen på importen från Kina (ton)

1 205

1 467

1 465

787

651

Marknadsandel för importen från Kina

0,6 %

0,7 %

0,8 %

0,4 %

0,3 %

5.4   Import från övriga länder som ingår i denna översyn

| (104) | För att ge en helhetsbild av situationen på gemenskapsmarknaden undersökte man även hur importen av kiselkarbid från andra länder utvecklats. Det bör dock noteras att prisuppgifterna inte är jämförbara, eftersom produktmixen inte är densamma och detta leder till stora prisskillnader. |
| --- | --- |

(104)

För att ge en helhetsbild av situationen på gemenskapsmarknaden undersökte man även hur importen av kiselkarbid från andra länder utvecklats. Det bör dock noteras att prisuppgifterna inte är jämförbara, eftersom produktmixen inte är densamma och detta leder till stora prisskillnader.

5.4.1   Ryssland

| (105) | Importen från Ryssland utvecklades på följande sätt:
  Tabell 3 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volymen på importen från Ryssland (ton) | 21 901 | 24 368 | 21 061 | 20 457 | 21 810 |
| Marknadsandel för importen från Ryssland | 10,1 % | 11,9 % | 10,8 % | 9,3 % | 9,6 % |
| Priserna på importen från Ryssland (euro/ton) | 453 | 465 | 477 | 464 | 480 |
| Index: 2001 = 100 | 100 | 103 | 105 | 102 | 106 |

(105)

Importen från Ryssland utvecklades på följande sätt:

Tabell 3

2001

2002

2003

2004

UP

Volymen på importen från Ryssland (ton)

21 901

24 368

21 061

20 457

21 810

Marknadsandel för importen från Ryssland

10,1 %

11,9 %

10,8 %

9,3 %

9,6 %

Priserna på importen från Ryssland (euro/ton)

453

465

477

464

480

Index: 2001 = 100

100

103

105

102

106

| (106) | Importen från Ryssland minskade något från 21 901 och en marknadsandel på 10,1 % år 2001 till 21 810 ton och en marknadsandel på 9,6 % under undersökningsperioden. De genomsnittliga priserna på importen från Ryssland ökade med 6,0 % mellan 2001 och undersökningsperioden, från 453 euro/ton till 480 euro/ton. En betydande del av importen från Ryssland omfattades av det kvantitativa åtagande som nämns i skäl 2. En antidumpningstull på 23,3 % tillämpades på all import utöver de kvantiteter som var befriade från antidumpningstull enligt det åtagandet. |
| --- | --- |

(106)

Importen från Ryssland minskade något från 21 901 och en marknadsandel på 10,1 % år 2001 till 21 810 ton och en marknadsandel på 9,6 % under undersökningsperioden. De genomsnittliga priserna på importen från Ryssland ökade med 6,0 % mellan 2001 och undersökningsperioden, från 453 euro/ton till 480 euro/ton. En betydande del av importen från Ryssland omfattades av det kvantitativa åtagande som nämns i skäl 2. En antidumpningstull på 23,3 % tillämpades på all import utöver de kvantiteter som var befriade från antidumpningstull enligt det åtagandet.

5.4.2   Ukraina

| (107) | Importen från Ukraina utvecklades på följande sätt:
  Tabell 4 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volymen på importen från Ukraina (ton) | 4 956 | 6 760 | 7 829 | 8 491 | 7 718 |
| Marknadsandel för import från Ukraina | 2,3 % | 3,3 % | 4 % | 3,9 % | 3,4 % |
| Priserna på importen från Ukraina (euro/ton) | 504 | 502 | 469 | 468 | 489 |
| Index: 2001 = 100 | 100 | 99 | 93 | 96 | 97 |

(107)

Importen från Ukraina utvecklades på följande sätt:

Tabell 4

2001

2002

2003

2004

UP

Volymen på importen från Ukraina (ton)

4 956

6 760

7 829

8 491

7 718

Marknadsandel för import från Ukraina

2,3 %

3,3 %

4 %

3,9 %

3,4 %

Priserna på importen från Ukraina (euro/ton)

504

502

469

468

489

Index: 2001 = 100

100

99

93

96

97

| (108) | Importen från Ukraina ökade från 4 956 ton och en marknadsandel på 2,3 % år 2001 till 7 718 ton och en marknadsandel på 3,4 % under undersökningsperioden. De genomsnittliga priserna på importen från Ukraina minskade med 3,0 % mellan 2001 och undersökningsperioden, från 504 euro/ton till 489 euro/ton. En antidumpningstull på 24 % tillämpades på all import från Ukraina under skadeundersökningsperioden utom den betydande andel av importen mellan 2004 och 2005 som skedde inom ramen för det kvantitativa åtagande som nämns i skäl 4. |
| --- | --- |

(108)

Importen från Ukraina ökade från 4 956 ton och en marknadsandel på 2,3 % år 2001 till 7 718 ton och en marknadsandel på 3,4 % under undersökningsperioden. De genomsnittliga priserna på importen från Ukraina minskade med 3,0 % mellan 2001 och undersökningsperioden, från 504 euro/ton till 489 euro/ton. En antidumpningstull på 24 % tillämpades på all import från Ukraina under skadeundersökningsperioden utom den betydande andel av importen mellan 2004 och 2005 som skedde inom ramen för det kvantitativa åtagande som nämns i skäl 4.

5.5   Import från övriga tredjeländer som inte ingår i denna översyn

5.5.1   Rumänien

| (109) | Som nämns i skäl 6 inledde kommissionen den 30 juni 2005 med anledning av ett klagomål från Europeiska kemiindustrirådet ett antidumpningsförfarande beträffande import av den likadana produkten med ursprung i Rumänien. Detta klagomål drogs dock tillbaka av den klagande gemenskapsindustrin och undersökningen avslutades. |
| --- | --- |

(109)

Som nämns i skäl 6 inledde kommissionen den 30 juni 2005 med anledning av ett klagomål från Europeiska kemiindustrirådet ett antidumpningsförfarande beträffande import av den likadana produkten med ursprung i Rumänien. Detta klagomål drogs dock tillbaka av den klagande gemenskapsindustrin och undersökningen avslutades.

| (110) | Importen från Rumänien utvecklades på följande sätt:
  Tabell 5 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volymen på importen från Rumänien (ton) | 14 173 | 15 694 | 22 844 | 38 459 | 42 387 |
| Marknadsandel för importen från Rumänien | 6,5 % | 7,6 % | 11,7 % | 17,6 % | 18,7 % |
| Priserna på importen från Rumänien (euro/ton) | 439 | 468 | 465 | 445 | 456 |
| Index: 2001 = 100 | 100 | 107 | 106 | 101 | 104 |

(110)

Importen från Rumänien utvecklades på följande sätt:

Tabell 5

2001

2002

2003

2004

UP

Volymen på importen från Rumänien (ton)

14 173

15 694

22 844

38 459

42 387

Marknadsandel för importen från Rumänien

6,5 %

7,6 %

11,7 %

17,6 %

18,7 %

Priserna på importen från Rumänien (euro/ton)

439

468

465

445

456

Index: 2001 = 100

100

107

106

101

104

| (111) | Importen från Rumänien ökade från 14 173 ton och en marknadsandel på 6,5 % år 2001 till 42 387 ton och en marknadsandel på 18,7 % under undersökningsperioden. De genomsnittliga priserna på importen från Rumänien ökade med 3,9 % mellan 2001 och undersökningsperioden, från 439 euro/ton till 456 euro/ton. |
| --- | --- |

(111)

Importen från Rumänien ökade från 14 173 ton och en marknadsandel på 6,5 % år 2001 till 42 387 ton och en marknadsandel på 18,7 % under undersökningsperioden. De genomsnittliga priserna på importen från Rumänien ökade med 3,9 % mellan 2001 och undersökningsperioden, från 439 euro/ton till 456 euro/ton.

5.5.2   Norge

| (112) | Importen från Norge utvecklades på följande sätt:
  Tabell 6 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volymen på importen från Norge (ton) | 60 496 | 43 400 | 32 520 | 38 160 | 38 550 |
| Marknadsandel för importen från Norge | 27,9 % | 21,1 % | 16,7 % | 17,4 % | 17,0 % |
| Priserna på importen från Norge (euro/ton) | 971 | 919 | 963 | 898 | 973 |
| Index: 2001 = 100 | 100 | 95 | 99 | 93 | 100 |

(112)

Importen från Norge utvecklades på följande sätt:

Tabell 6

2001

2002

2003

2004

UP

Volymen på importen från Norge (ton)

60 496

43 400

32 520

38 160

38 550

Marknadsandel för importen från Norge

27,9 %

21,1 %

16,7 %

17,4 %

17,0 %

Priserna på importen från Norge (euro/ton)

971

919

963

898

973

Index: 2001 = 100

100

95

99

93

100

| (113) | Importen från Norge minskade från 60 496 ton och en marknadsandel på 27,9 % år 2001 till 38 550 ton och en marknadsandel på 17,0 % under undersökningsperioden. De genomsnittliga priserna på importen från Norge var stabila mellan 2001 och undersökningsperioden; 971 euro/ton 2001 jämfört med 973 euro/ton under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(113)

Importen från Norge minskade från 60 496 ton och en marknadsandel på 27,9 % år 2001 till 38 550 ton och en marknadsandel på 17,0 % under undersökningsperioden. De genomsnittliga priserna på importen från Norge var stabila mellan 2001 och undersökningsperioden; 971 euro/ton 2001 jämfört med 973 euro/ton under undersökningsperioden.

5.5.3   Andra inte tidigare nämnda tredjeländer

| (114) | Importen från andra inte tidigare nämnda tredjeländer utvecklades på följande sätt:
  Tabell 7 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volymen på importen från ej nämnda länder (ton) | 44 473 | 52 143 | 48 354 | 44 804 | 48 271 |
| Marknadsandel för importen från ej nämnda länder | 20,5 % | 25,4 % | 24,9 % | 20,5 % | 21,3 % |
| Priserna på importen från ej nämnda länder (euro/ton) | 630 | 618 | 558 | 560 | 552 |
| Index: 2001 = 100 | 100 | 98 | 89 | 89 | 88 |

(114)

Importen från andra inte tidigare nämnda tredjeländer utvecklades på följande sätt:

Tabell 7

2001

2002

2003

2004

UP

Volymen på importen från ej nämnda länder (ton)

44 473

52 143

48 354

44 804

48 271

Marknadsandel för importen från ej nämnda länder

20,5 %

25,4 %

24,9 %

20,5 %

21,3 %

Priserna på importen från ej nämnda länder (euro/ton)

630

618

558

560

552

Index: 2001 = 100

100

98

89

89

88

| (115) | Importen från andra tredjeländer ökade något från 44 473 ton och en marknadsandel på 20,5 % år 2001 till 48 271 ton och en marknadsandel på 21,3 % under undersökningsperioden. De genomsnittliga priserna på importen från andra tredjeländer som inte nämnts ovan minskade från 630 euro/ton 2001 till 552 euro/ton under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(115)

Importen från andra tredjeländer ökade något från 44 473 ton och en marknadsandel på 20,5 % år 2001 till 48 271 ton och en marknadsandel på 21,3 % under undersökningsperioden. De genomsnittliga priserna på importen från andra tredjeländer som inte nämnts ovan minskade från 630 euro/ton 2001 till 552 euro/ton under undersökningsperioden.

5.6   Slutsats

| (116) | Undersökningen visade att importen från Ryssland och Ukraina var relativt stabil i fråga om marknadsandelar och genomsnittliga priser. Det konstaterades också att importen av kiselkarbid från Kina var alltför liten för att man skulle kunna dra några meningsfulla slutsatser om prisutvecklingen för någon typ av kiselkarbid. Därför användes de uppgifter som kommissionen hade tillgängliga (dvs. klagomålet), och dessa visade att de kinesiska priserna i betydande utsträckning underskred gemenskapens priser. |
| --- | --- |

(116)

Undersökningen visade att importen från Ryssland och Ukraina var relativt stabil i fråga om marknadsandelar och genomsnittliga priser. Det konstaterades också att importen av kiselkarbid från Kina var alltför liten för att man skulle kunna dra några meningsfulla slutsatser om prisutvecklingen för någon typ av kiselkarbid. Därför användes de uppgifter som kommissionen hade tillgängliga (dvs. klagomålet), och dessa visade att de kinesiska priserna i betydande utsträckning underskred gemenskapens priser.

| (117) | Undersökningen visade också att importen från Rumänien i praktiken ersatte importen från Norge kvantitativt sett, eftersom marknadsandelen för den rumänska importen ökade i ungefär samma takt som importen från Norge minskade. De genomsnittliga priserna var högre för importen från Norge än för gemenskapsindustrin (973 euro/ton) – möjligen på grund av att högre kvaliteter ingick – medan priserna på importen från Rumänien låg på en betydligt lägre nivå (456 euro/ton). Det bör dock noteras att importen från Rumänien nästan enbart omfattade den billigare metallurgiska typen, och därför kan ingen jämförelse göras med genomsnittliga priser från andra länder. |
| --- | --- |

(117)

Undersökningen visade också att importen från Rumänien i praktiken ersatte importen från Norge kvantitativt sett, eftersom marknadsandelen för den rumänska importen ökade i ungefär samma takt som importen från Norge minskade. De genomsnittliga priserna var högre för importen från Norge än för gemenskapsindustrin (973 euro/ton) – möjligen på grund av att högre kvaliteter ingick – medan priserna på importen från Rumänien låg på en betydligt lägre nivå (456 euro/ton). Det bör dock noteras att importen från Rumänien nästan enbart omfattade den billigare metallurgiska typen, och därför kan ingen jämförelse göras med genomsnittliga priser från andra länder.

| (118) | När det gäller utvecklingen av importen från andra tredjeländer har de genomsnittliga priserna minskat, medan både importkvantiteten till gemenskapen och marknadsandelen varit stabil under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(118)

När det gäller utvecklingen av importen från andra tredjeländer har de genomsnittliga priserna minskat, medan både importkvantiteten till gemenskapen och marknadsandelen varit stabil under skadeundersökningsperioden.

6.   GEMENSKAPSINDUSTRINS EKONOMISKA SITUATION

6.1   Inledande anmärkning

| (119) | En tillverkare i gemenskapen sålde en del av sin produktion till en närstående tillverkare som vidareförädlade produkten och sålde den som den likadana produkten på den fria marknaden. I den analys som följer har man dock inte beaktat försäljningen mellan dessa närstående parter. En parallell analys av företagsintern försäljning och försäljning på den fria marknaden ansågs inte nödvändig, eftersom försäljning av vidareförädlade produkter fortfarande är försäljning av den likadana produkten. Om företagsintern försäljning räknades med, skulle det leda till dubbelregistrering. Den andra tillverkarens vinster eller förluster på den fria marknaden vid försäljning av vidareförädlad kiselkarbid kompenseras dessutom genom den första tillverkarens vinster eller förluster på den företagsinterna marknaden, eftersom de båda tillverkarna betraktas som en ekonomisk enhet. |
| --- | --- |

(119)

En tillverkare i gemenskapen sålde en del av sin produktion till en närstående tillverkare som vidareförädlade produkten och sålde den som den likadana produkten på den fria marknaden. I den analys som följer har man dock inte beaktat försäljningen mellan dessa närstående parter. En parallell analys av företagsintern försäljning och försäljning på den fria marknaden ansågs inte nödvändig, eftersom försäljning av vidareförädlade produkter fortfarande är försäljning av den likadana produkten. Om företagsintern försäljning räknades med, skulle det leda till dubbelregistrering. Den andra tillverkarens vinster eller förluster på den fria marknaden vid försäljning av vidareförädlad kiselkarbid kompenseras dessutom genom den första tillverkarens vinster eller förluster på den företagsinterna marknaden, eftersom de båda tillverkarna betraktas som en ekonomisk enhet.

6.2   Tillverkning

| (120) | Gemenskapsindustrins tillverkningsvolym ökade med 4 % under skadeundersökningsperioden. Tillverkningen minskade 2002, och det gjorde även förbrukningen. Från och med 2002 ökade tillverkningsvolymen på nytt. |
| --- | --- |

(120)

Gemenskapsindustrins tillverkningsvolym ökade med 4 % under skadeundersökningsperioden. Tillverkningen minskade 2002, och det gjorde även förbrukningen. Från och med 2002 ökade tillverkningsvolymen på nytt.

6.3   Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (121) | Kapacitetsutnyttjandet minskade mellan 2001 och 2002 och ökade sedan något, totalt med 3 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Eftersom produktionskapaciteten har legat på samma nivå under skadeundersökningsperioden är detta i linje med tillverkningsvolymens utveckling. Kapacitetsutnyttjandet låg över 75 % under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(121)

Kapacitetsutnyttjandet minskade mellan 2001 och 2002 och ökade sedan något, totalt med 3 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Eftersom produktionskapaciteten har legat på samma nivå under skadeundersökningsperioden är detta i linje med tillverkningsvolymens utveckling. Kapacitetsutnyttjandet låg över 75 % under hela skadeundersökningsperioden.

6.4   Försäljningspriser och faktorer som påverkade priserna på gemenskapsmarknaden

| (122) | Gemenskapsindustrins försäljningspriser per enhet ökade något mellan 2001 och undersökningsperioden (knappt 5 %). Priserna nådde en topp 2002 och planade sedan ut på en nivå som låg något över 2001 års nivå. Gemenskapsindustrins höga försäljningspriser 2002 berodde på att de ökade tillverkningskostnaderna under perioden slog igenom i försäljningspriserna. Därefter minskade gemenskapsindustrins försäljningspriser återigen, dels på grund av minskade tillverkningskostnader, dels på grund av fortsatt pristryck på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(122)

Gemenskapsindustrins försäljningspriser per enhet ökade något mellan 2001 och undersökningsperioden (knappt 5 %). Priserna nådde en topp 2002 och planade sedan ut på en nivå som låg något över 2001 års nivå. Gemenskapsindustrins höga försäljningspriser 2002 berodde på att de ökade tillverkningskostnaderna under perioden slog igenom i försäljningspriserna. Därefter minskade gemenskapsindustrins försäljningspriser återigen, dels på grund av minskade tillverkningskostnader, dels på grund av fortsatt pristryck på gemenskapsmarknaden.

6.5   Lager

| (123) | Lagren minskade något under skadeundersökningsperioden (med 1 %) men ökade betydligt under 2002–2003, för att sedan minska till 2001 års nivå under undersökningsperioden. Denna ökning måste bero på minskad försäljningsvolym (se skäl 124). Lagren minskade från och med 2003 och orsaken var dels ökad försäljning på gemenskapsmarknaden, dels att gemenskapsindustrins egen exportförsäljning ökat. Trots detta ansågs lagernivån vara rimlig under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(123)

Lagren minskade något under skadeundersökningsperioden (med 1 %) men ökade betydligt under 2002–2003, för att sedan minska till 2001 års nivå under undersökningsperioden. Denna ökning måste bero på minskad försäljningsvolym (se skäl 124). Lagren minskade från och med 2003 och orsaken var dels ökad försäljning på gemenskapsmarknaden, dels att gemenskapsindustrins egen exportförsäljning ökat. Trots detta ansågs lagernivån vara rimlig under hela skadeundersökningsperioden.

6.6   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (124) | Gemenskapsindustrins försäljning av den likadana produkten på gemenskapsmarknaden minskade totalt sett med 4 % under skadeundersökningsperioden. Eftersom förbrukningen i gemenskapen ökade med 4 % under samma period ledde denna försäljningsminskning till en förlust av marknadsandelar motsvarande 2,6 %. |
| --- | --- |

(124)

Gemenskapsindustrins försäljning av den likadana produkten på gemenskapsmarknaden minskade totalt sett med 4 % under skadeundersökningsperioden. Eftersom förbrukningen i gemenskapen ökade med 4 % under samma period ledde denna försäljningsminskning till en förlust av marknadsandelar motsvarande 2,6 %.

6.7   Investeringar

| (125) | Investeringskurvan pekade uppåt och investeringarna fördubblades under skadeundersökningsperioden. Investeringarna gällde utbyte och underhåll samt utveckling av produkter för nya tillämpningar. |
| --- | --- |

(125)

Investeringskurvan pekade uppåt och investeringarna fördubblades under skadeundersökningsperioden. Investeringarna gällde utbyte och underhåll samt utveckling av produkter för nya tillämpningar.

6.8   Tillväxt

| (126) | Generellt sett kan sägas att gemenskapsindustrins marknadsandelar minskade på den fria marknaden (se skäl 124), medan den totala marknaden växte med 4 %. Gemenskapsindustrin har därför inte kunnat dra nytta av marknadstillväxten. |
| --- | --- |

(126)

Generellt sett kan sägas att gemenskapsindustrins marknadsandelar minskade på den fria marknaden (se skäl 124), medan den totala marknaden växte med 4 %. Gemenskapsindustrin har därför inte kunnat dra nytta av marknadstillväxten.

6.9   Sysselsättning och löner

| (127) | Sysselsättningen minskade med 7 % under skadeundersökningsperioden. De totala lönerna minskade med 2 % under samma period. Den vägda genomsnittliga lönen ökade dock på grund av avgångsvederlag till friställda arbetstagare. För att utnyttja de investeringar som gjorts i utrustning behövdes också kvalificerad arbetskraft, vilket medförde ökade arbetskostnader. |
| --- | --- |

(127)

Sysselsättningen minskade med 7 % under skadeundersökningsperioden. De totala lönerna minskade med 2 % under samma period. Den vägda genomsnittliga lönen ökade dock på grund av avgångsvederlag till friställda arbetstagare. För att utnyttja de investeringar som gjorts i utrustning behövdes också kvalificerad arbetskraft, vilket medförde ökade arbetskostnader.

6.10   Produktivitet

| (128) | Produktiviteten per anställd, mätt som produktion per anställd, ökade med 12 % under skadeundersökningsperioden. Denna produktivitetsökning avspeglar både investeringarna i utrustning och det minskade antalet anställda. |
| --- | --- |

(128)

Produktiviteten per anställd, mätt som produktion per anställd, ökade med 12 % under skadeundersökningsperioden. Denna produktivitetsökning avspeglar både investeringarna i utrustning och det minskade antalet anställda.

6.11   Kassaflöde och förmåga att anskaffa kapital

| (129) | Kassaflödet ökade med 10 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(129)

Kassaflödet ökade med 10 % under skadeundersökningsperioden.

| (130) | Gemenskapstillverkarna hade inga problem med att anskaffa kapital. Verksamheten finansierades genom lån från närstående företag och banker. Självfinansiering förekom också. |
| --- | --- |

(130)

Gemenskapstillverkarna hade inga problem med att anskaffa kapital. Verksamheten finansierades genom lån från närstående företag och banker. Självfinansiering förekom också.

6.12   Avkastning på nettotillgångar

| (131) | Avkastningen på nettotillgångar beräknades genom att nettovinsten före skatt för den likadana produkten som säljs i gemenskapen uttrycktes som procentandel av det bokförda värdet (netto) på anläggningstillgångarna för den likadana produkten som säljs i gemenskapen. Avkastningen på nettotillgångar och lönsamheten utvecklades på liknande sätt (se skäl 132 nedan). |
| --- | --- |

(131)

Avkastningen på nettotillgångar beräknades genom att nettovinsten före skatt för den likadana produkten som säljs i gemenskapen uttrycktes som procentandel av det bokförda värdet (netto) på anläggningstillgångarna för den likadana produkten som säljs i gemenskapen. Avkastningen på nettotillgångar och lönsamheten utvecklades på liknande sätt (se skäl 132 nedan).

6.13   Lönsamhet

| (132) | Gemenskapsindustrins lönsamhet, uttryckt som procentandel av nettoförsäljningen, minskade kraftigt under 2001–2003, och den redan låga vinstmarginalen mer än halverades. Därefter ökade lönsamheten, men nådde inte upp till 2001 års nivå. Under undersökningsperioden var gemenskapsindustrins vinst endast drygt hälften av vad den varit 2001. Under 2002 kunde prisökningarna inte kompensera de ökade tillverkningskostnaderna och den förlust som de minskade försäljningsvolymerna medförde. Under 2003 var lönsamheten ännu lägre, eftersom priserna sjönk och försäljningsvolymen minskade ännu mer. Under 2004 och under undersökningsperioden förbättrades gemenskapsindustrins lönsamhet eftersom försäljningsvolymen ökade betydligt och priserna var stabila. |
| --- | --- |

(132)

Gemenskapsindustrins lönsamhet, uttryckt som procentandel av nettoförsäljningen, minskade kraftigt under 2001–2003, och den redan låga vinstmarginalen mer än halverades. Därefter ökade lönsamheten, men nådde inte upp till 2001 års nivå. Under undersökningsperioden var gemenskapsindustrins vinst endast drygt hälften av vad den varit 2001. Under 2002 kunde prisökningarna inte kompensera de ökade tillverkningskostnaderna och den förlust som de minskade försäljningsvolymerna medförde. Under 2003 var lönsamheten ännu lägre, eftersom priserna sjönk och försäljningsvolymen minskade ännu mer. Under 2004 och under undersökningsperioden förbättrades gemenskapsindustrins lönsamhet eftersom försäljningsvolymen ökade betydligt och priserna var stabila.

6.14   Dumpningsmarginalens storlek

| (133) | Den låga importen från Kina innebär att man inte kan dra några meningsfulla slutsatser om hur de faktiska dumpningsmarginalerna påverkat gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(133)

Den låga importen från Kina innebär att man inte kan dra några meningsfulla slutsatser om hur de faktiska dumpningsmarginalerna påverkat gemenskapsindustrin.

6.15   Återhämtning från verkningarna av tidigare dumpning

| (134) | De indikatorer som diskuteras ovan visar att gemenskapsindustrins situation förbättrats något sedan antidumpningsåtgärder infördes 2000. Vissa indikatorer har dock utvecklats negativt och detta är ett tecken på att denna industri fortfarande befinner sig i ett bräckligt och sårbart läge. |
| --- | --- |

(134)

De indikatorer som diskuteras ovan visar att gemenskapsindustrins situation förbättrats något sedan antidumpningsåtgärder infördes 2000. Vissa indikatorer har dock utvecklats negativt och detta är ett tecken på att denna industri fortfarande befinner sig i ett bräckligt och sårbart läge.

6.16   Slutsats

| (135) | Mellan 2001 och undersökningsperioden utvecklades följande indikatorer positivt: gemenskapsindustrins försäljningspriser, kapacitetsutnyttjande och produktionsvolym ökade, medan utgående lager minskade något. Produktiviteten ökade i betydande utsträckning. Även investeringarna och kassaflödet utvecklades positivt. |
| --- | --- |

(135)

Mellan 2001 och undersökningsperioden utvecklades följande indikatorer positivt: gemenskapsindustrins försäljningspriser, kapacitetsutnyttjande och produktionsvolym ökade, medan utgående lager minskade något. Produktiviteten ökade i betydande utsträckning. Även investeringarna och kassaflödet utvecklades positivt.

| (136) | Följande indikatorer utvecklades däremot negativt: försäljningssvolymen minskade, tillverkningskostnaden per ton och den genomsnittliga arbetskostnaden per anställd ökade, samtidigt som sysselsättningen minskade. Även lönsamheten och avkastningen på nettoinvesteringar minskade. |
| --- | --- |

(136)

Följande indikatorer utvecklades däremot negativt: försäljningssvolymen minskade, tillverkningskostnaden per ton och den genomsnittliga arbetskostnaden per anställd ökade, samtidigt som sysselsättningen minskade. Även lönsamheten och avkastningen på nettoinvesteringar minskade.

| (137) | Totalt sett visar detta ett blandat resultat för gemenskapsindustrin: vissa indikatorer har utvecklats positivt, andra negativt. En jämförelse mellan dessa utvecklingstendenser och de som beskrivs i förordning (EG) nr 1100/2000 visar att gemenskapsindustrin tack vare införandet av antidumpningsåtgärder 2000 kunde stabilisera läget men däremot inte återhämta sig helt från skadesituationen. På grundval av vissa positiva utvecklingstendenser började gemenskapsindustrin investera i ny utrustning för nya tillämpningar, men dess marknadsandel och lönsamhet minskade trots detta eftersom marknaden är ytterst priskänslig. |
| --- | --- |

(137)

Totalt sett visar detta ett blandat resultat för gemenskapsindustrin: vissa indikatorer har utvecklats positivt, andra negativt. En jämförelse mellan dessa utvecklingstendenser och de som beskrivs i förordning (EG) nr 1100/2000 visar att gemenskapsindustrin tack vare införandet av antidumpningsåtgärder 2000 kunde stabilisera läget men däremot inte återhämta sig helt från skadesituationen. På grundval av vissa positiva utvecklingstendenser började gemenskapsindustrin investera i ny utrustning för nya tillämpningar, men dess marknadsandel och lönsamhet minskade trots detta eftersom marknaden är ytterst priskänslig.

| (138) | Gemenskapsindustrin har gynnats av ökade enhetspriser på kiselkarbid från 2001 till slutet av undersökningsperioden. Den ursprungliga ökningen borde ha kompenserat de ökade tillverkningskostnaderna på grund av utgifter i samband med omstruktureringar och effektiviseringsinsatser. Försäljningspriserna ökade dock inte tillräckligt för att täcka de ökade tillverkningskostnaderna, vilket ledde till lägre vinstmarginaler. |
| --- | --- |

(138)

Gemenskapsindustrin har gynnats av ökade enhetspriser på kiselkarbid från 2001 till slutet av undersökningsperioden. Den ursprungliga ökningen borde ha kompenserat de ökade tillverkningskostnaderna på grund av utgifter i samband med omstruktureringar och effektiviseringsinsatser. Försäljningspriserna ökade dock inte tillräckligt för att täcka de ökade tillverkningskostnaderna, vilket ledde till lägre vinstmarginaler.

| (139) | Förbrukningen i gemenskapen ökade med 4 % under skadeundersökningsperioden samtidigt som gemenskapsindustrins marknadsandel minskade med 2,6 %. Den ökade förbrukningen innebar således inga fördelar för gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(139)

Förbrukningen i gemenskapen ökade med 4 % under skadeundersökningsperioden samtidigt som gemenskapsindustrins marknadsandel minskade med 2,6 %. Den ökade förbrukningen innebar således inga fördelar för gemenskapsindustrin.

| (140) | Gemenskapsindustrins exportresultat förbättrades dock under skadeundersökningsperioden, då exporten ökade med drygt 25 %. Detta visar att gemenskapsindustrin har en konkurrenskraftig produkt som säljer på marknader i tredjeländer, även om detta sker i konkurrens med annan import. |
| --- | --- |

(140)

Gemenskapsindustrins exportresultat förbättrades dock under skadeundersökningsperioden, då exporten ökade med drygt 25 %. Detta visar att gemenskapsindustrin har en konkurrenskraftig produkt som säljer på marknader i tredjeländer, även om detta sker i konkurrens med annan import.

| (141) | En jämförelse av gemenskapsindustrins situation i början respektive i slutet av skadeundersökningsperioden visar att en rad olika skadeindikatorer – t.ex. kapacitet och kapacitetsutnyttjande, lager och marknadsandel – är mer eller mindre oförändrade. Andra indikatorer, som försäljningsvolym, tillverkningskostnad, lönsamhet, avkastning på investeringar och sysselsättning, har utvecklats i negativ riktning. Ett litet antal indikatorer har dock utvecklats positivt – försäljningspriserna per enhet, produktivitet, investeringar och kassaflöde. Kommissionen konstaterar därför att gemenskapsindustrin fortfarande befinner sig i en bräcklig situation, trots att läget stabiliserats under skadeundersökningsperioden jämfört med perioden före införandet av åtgärder 2000. Den negativa utvecklingen i fråga om lönsamheten (som fortfarande inte var på en godtagbar nivå under undersökningsperioden) och den minskade marknadsandelen tyder på att gemenskapsindustrin inte kunde återhämta sig helt från effekterna av den skadevållande dumpningen. |
| --- | --- |

(141)

En jämförelse av gemenskapsindustrins situation i början respektive i slutet av skadeundersökningsperioden visar att en rad olika skadeindikatorer – t.ex. kapacitet och kapacitetsutnyttjande, lager och marknadsandel – är mer eller mindre oförändrade. Andra indikatorer, som försäljningsvolym, tillverkningskostnad, lönsamhet, avkastning på investeringar och sysselsättning, har utvecklats i negativ riktning. Ett litet antal indikatorer har dock utvecklats positivt – försäljningspriserna per enhet, produktivitet, investeringar och kassaflöde. Kommissionen konstaterar därför att gemenskapsindustrin fortfarande befinner sig i en bräcklig situation, trots att läget stabiliserats under skadeundersökningsperioden jämfört med perioden före införandet av åtgärder 2000. Den negativa utvecklingen i fråga om lönsamheten (som fortfarande inte var på en godtagbar nivå under undersökningsperioden) och den minskade marknadsandelen tyder på att gemenskapsindustrin inte kunde återhämta sig helt från effekterna av den skadevållande dumpningen.

7.   SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN FORTSÄTTER ELLER ÅTERKOMMER

| (142) | Som framgår av skälen 56 och 57 har de exporterande tillverkarna i Kina utrymme att öka exporten till gemenskapen i betydande utsträckning genom att styra över en del av exporten till tredjeländer till den mer attraktiva gemenskapsmarknaden och/eller utnyttja den stora reservkapaciteten. Den outnyttjade kapaciteten är över 200 000 ton, vilket motsvarar nästan hela gemenskapens förbrukning. Det är därför sannolikt att kinesisk kiselkarbid skulle penetrera gemenskapsmarknaden i betydande kvantiteter och att Kina skulle återta förlorade marknadsandelar och vinna nya om åtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(142)

Som framgår av skälen 56 och 57 har de exporterande tillverkarna i Kina utrymme att öka exporten till gemenskapen i betydande utsträckning genom att styra över en del av exporten till tredjeländer till den mer attraktiva gemenskapsmarknaden och/eller utnyttja den stora reservkapaciteten. Den outnyttjade kapaciteten är över 200 000 ton, vilket motsvarar nästan hela gemenskapens förbrukning. Det är därför sannolikt att kinesisk kiselkarbid skulle penetrera gemenskapsmarknaden i betydande kvantiteter och att Kina skulle återta förlorade marknadsandelar och vinna nya om åtgärderna upphörde att gälla.

| (143) | Den nordamerikanska marknaden var under hela skadeundersökningsperioden ett viktigt intresseområde för Kina. I Nordamerika finns idag endast en tillverkare av rå kiselkarbid, med en kapacitet på 50 000 ton, medan förbrukningen i området är ca 250 000 ton. Kina står för 80 % av den amerikanska importen av rå kiselkarbid och 57 % av importen av kiselkarbidkorn, följt av Brasilien (12 %), Norge (10 %) och Tyskland (6 %). Även om Kina skulle kunna vinna marknadsandelar från andra tredjeländer på importmarknaden i Förenta staterna, skulle dess outnyttjade kapacitet ändå vara tillräcklig för att översvämma gemenskapsmarknaden med billig kiselkarbid om åtgärderna upphörde att gälla. Den utveckling som skett på den amerikanska marknaden, där inga antidumpningsåtgärder införts, skulle sannolikt upprepas på gemenskapsmarknaden om åtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(143)

Den nordamerikanska marknaden var under hela skadeundersökningsperioden ett viktigt intresseområde för Kina. I Nordamerika finns idag endast en tillverkare av rå kiselkarbid, med en kapacitet på 50 000 ton, medan förbrukningen i området är ca 250 000 ton. Kina står för 80 % av den amerikanska importen av rå kiselkarbid och 57 % av importen av kiselkarbidkorn, följt av Brasilien (12 %), Norge (10 %) och Tyskland (6 %). Även om Kina skulle kunna vinna marknadsandelar från andra tredjeländer på importmarknaden i Förenta staterna, skulle dess outnyttjade kapacitet ändå vara tillräcklig för att översvämma gemenskapsmarknaden med billig kiselkarbid om åtgärderna upphörde att gälla. Den utveckling som skett på den amerikanska marknaden, där inga antidumpningsåtgärder införts, skulle sannolikt upprepas på gemenskapsmarknaden om åtgärderna upphörde att gälla.

| (144) | Eftersom ingen av de kinesiska exporterande tillverkarna var villig att samarbeta baserades uppgifterna om sannolika kinesiska prisnivåer om åtgärderna upphör att gälla på tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen. För detta ändamål användes de uppgifter som lämnats i klagomålet, importstatistik och andra tillgängliga uppgifter om marknaden. Enligt vad som sägs i skäl 56 visar uppgifterna i klagomålet således att exportpriserna till Förenta staterna och Japan för kiselkarbid av hög kvalitet var betydligt lägre än priserna för liknande produkter från gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(144)

Eftersom ingen av de kinesiska exporterande tillverkarna var villig att samarbeta baserades uppgifterna om sannolika kinesiska prisnivåer om åtgärderna upphör att gälla på tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen. För detta ändamål användes de uppgifter som lämnats i klagomålet, importstatistik och andra tillgängliga uppgifter om marknaden. Enligt vad som sägs i skäl 56 visar uppgifterna i klagomålet således att exportpriserna till Förenta staterna och Japan för kiselkarbid av hög kvalitet var betydligt lägre än priserna för liknande produkter från gemenskapsindustrin.

| (145) | Denna utvecklingstendens bekräftas av andra informationskällor som visar att de kinesiska exportpriserna till andra tredjeländer som Förenta staterna och Sydafrika var betydligt lägre än exportpriserna till gemenskapen enligt Eurostats uppgifter – 540 euro/ton för den kristalliska typen (minst 97 %) respektive 123 euro/ton för den metallurgiska typen. Det bör framhållas att de kinesiska exportörerna kan tillverka och exportera alla slags kiselkarbid av hög kvalitet till gemenskapen. Undersökningen visade att en av de dyraste och mest kostnadsintensiva typerna av kiselkarbid såldes till gemenskapen till priset 1 500 euro/ton exklusive tull, vilket motsvarar 2 400 euro/ton inklusive importtull och antidumpningstull. Även detta är betydligt lägre än det pris som tillverkarna i gemenskapen tar ut. Generellt visar statistiken från Eurostat att exportpriserna från Kina till gemenskapen historiskt sett varit låga, ca 250–500 euro/ton. Det kan därför förväntas att kinesisk kiselkarbid återigen skulle säljas till mycket låga priser, om åtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(145)

Denna utvecklingstendens bekräftas av andra informationskällor som visar att de kinesiska exportpriserna till andra tredjeländer som Förenta staterna och Sydafrika var betydligt lägre än exportpriserna till gemenskapen enligt Eurostats uppgifter – 540 euro/ton för den kristalliska typen (minst 97 %) respektive 123 euro/ton för den metallurgiska typen. Det bör framhållas att de kinesiska exportörerna kan tillverka och exportera alla slags kiselkarbid av hög kvalitet till gemenskapen. Undersökningen visade att en av de dyraste och mest kostnadsintensiva typerna av kiselkarbid såldes till gemenskapen till priset 1 500 euro/ton exklusive tull, vilket motsvarar 2 400 euro/ton inklusive importtull och antidumpningstull. Även detta är betydligt lägre än det pris som tillverkarna i gemenskapen tar ut. Generellt visar statistiken från Eurostat att exportpriserna från Kina till gemenskapen historiskt sett varit låga, ca 250–500 euro/ton. Det kan därför förväntas att kinesisk kiselkarbid återigen skulle säljas till mycket låga priser, om åtgärderna upphörde att gälla.

| (146) | Detta bekräftas av det faktum att exportpriserna till andra tredjeländer för den berörda produkten 2006, efter det att de kinesiska myndigheterna drastiskt sänkt exportlicensavgiften från 125–208 euro/ton till 25,8 euro/ton, var så låga att de skulle underskrida gemenskapsindustrins nuvarande prisnivå ännu mer. |
| --- | --- |

(146)

Detta bekräftas av det faktum att exportpriserna till andra tredjeländer för den berörda produkten 2006, efter det att de kinesiska myndigheterna drastiskt sänkt exportlicensavgiften från 125–208 euro/ton till 25,8 euro/ton, var så låga att de skulle underskrida gemenskapsindustrins nuvarande prisnivå ännu mer.

| (147) | Det är också sannolikt att de kinesiska exporterande tillverkarna för att kraftigt öka försäljningen, använda den stora reservkapaciteten och vinna betydande marknadsandelar i gemenskapen även skulle behöva underskrida priserna på importen från tredjeländer. Detta skulle leda till ökad pristryck. Det skulle också förhindra att gemenskapsindustrin återhämtar sig från skadan och medföra att dess fortfarande mycket bräckliga situation försämras ytterligare. |
| --- | --- |

(147)

Det är också sannolikt att de kinesiska exporterande tillverkarna för att kraftigt öka försäljningen, använda den stora reservkapaciteten och vinna betydande marknadsandelar i gemenskapen även skulle behöva underskrida priserna på importen från tredjeländer. Detta skulle leda till ökad pristryck. Det skulle också förhindra att gemenskapsindustrin återhämtar sig från skadan och medföra att dess fortfarande mycket bräckliga situation försämras ytterligare.

| (148) | Av de skäl som anges ovan konstaterades att det är sannolikt att de kinesiska exporterande tillverkarna skulle återuppta exporten till gemenskapen i stor omfattning och till dumpade priser som avsevärt underskrider gemenskapens priser för att återta förlorade marknadsandelar, om åtgärderna mot Kina upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(148)

Av de skäl som anges ovan konstaterades att det är sannolikt att de kinesiska exporterande tillverkarna skulle återuppta exporten till gemenskapen i stor omfattning och till dumpade priser som avsevärt underskrider gemenskapens priser för att återta förlorade marknadsandelar, om åtgärderna mot Kina upphörde att gälla.

| (149) | Kommissionen drog därför slutsatsen att den skadevållande dumpningen sannolikt skulle återkomma om de åtgärder som tillämpas på import av kiselkarbid med ursprung i Kina upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(149)

Kommissionen drog därför slutsatsen att den skadevållande dumpningen sannolikt skulle återkomma om de åtgärder som tillämpas på import av kiselkarbid med ursprung i Kina upphörde att gälla.

8.   GEMENSKAPENS INTRESSE

8.1   Inledning

| (150) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det huruvida bibehållande av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot gemenskapens intresse som helhet. Gemenskapens intresse fastställdes på grundval av en helhetsbedömning av alla berörda intressen. |
| --- | --- |

(150)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det huruvida bibehållande av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot gemenskapens intresse som helhet. Gemenskapens intresse fastställdes på grundval av en helhetsbedömning av alla berörda intressen.

| (151) | Det erinras om att införandet av åtgärder inte ansågs strida mot gemenskapens intresse i den tidigare undersökningen. Vid den ursprungliga undersökningen var ett betydande antal medverkande användare och importörer positiva till att åtgärderna fortsatte att gälla. |
| --- | --- |

(151)

Det erinras om att införandet av åtgärder inte ansågs strida mot gemenskapens intresse i den tidigare undersökningen. Vid den ursprungliga undersökningen var ett betydande antal medverkande användare och importörer positiva till att åtgärderna fortsatte att gälla.

| (152) | I detta förfarande har ingen medverkande användare, importör eller råvaruproducent motsatt sig att åtgärderna mot Kina fortsätter att gälla på grund av vad som anges nedan i skälen 153, 159 och 160 till 171. |
| --- | --- |

(152)

I detta förfarande har ingen medverkande användare, importör eller råvaruproducent motsatt sig att åtgärderna mot Kina fortsätter att gälla på grund av vad som anges nedan i skälen 153, 159 och 160 till 171.

8.2   Gemenskapsindustrins intresse

8.2.1   Verkan av fortsatt tillämpning av åtgärder

| (153) | Trots den partiella återhämtning som skett inom gemenskapsindustrin sedan antidumpningsåtgärder infördes 2000 är det tydligt att åtgärderna ännu inte har slagit igenom fullt ut och fått de förväntade positiva verkningarna på gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(153)

Trots den partiella återhämtning som skett inom gemenskapsindustrin sedan antidumpningsåtgärder infördes 2000 är det tydligt att åtgärderna ännu inte har slagit igenom fullt ut och fått de förväntade positiva verkningarna på gemenskapsindustrin.

| (154) | Om åtgärderna mot kiselkarbid med ursprung i Kina bibehålls kan man undvika att priserna pressas nedåt ytterligare på gemenskapsmarknaden, och det innebär att gemenskapsindustrin skulle kunna uppnå en rimlig prisnivå och förbättra sin finansiella situation. Denna situation beror främst på gemenskapsindustrins stora investeringar i bearbetningskapacitet för vissa typer av kiselkarbid avsedda för nya tillämpningsområden (t.ex. dieselpartikelfilter). Detta kommer sannolikt att göra det möjligt för gemenskapsindustrin att ta ut högre priser och uppnå större försäljningsvolymer i framtiden och därigenom återta förlorade marknadsandelar. |
| --- | --- |

(154)

Om åtgärderna mot kiselkarbid med ursprung i Kina bibehålls kan man undvika att priserna pressas nedåt ytterligare på gemenskapsmarknaden, och det innebär att gemenskapsindustrin skulle kunna uppnå en rimlig prisnivå och förbättra sin finansiella situation. Denna situation beror främst på gemenskapsindustrins stora investeringar i bearbetningskapacitet för vissa typer av kiselkarbid avsedda för nya tillämpningsområden (t.ex. dieselpartikelfilter). Detta kommer sannolikt att göra det möjligt för gemenskapsindustrin att ta ut högre priser och uppnå större försäljningsvolymer i framtiden och därigenom återta förlorade marknadsandelar.

| (155) | Gemenskapsindustrin har visat att den är en strukturmässigt bärkraftig industri. Detta bekräftades genom det förbättrade exportresultatet och det omstruktureringsarbete som gjorts. |
| --- | --- |

(155)

Gemenskapsindustrin har visat att den är en strukturmässigt bärkraftig industri. Detta bekräftades genom det förbättrade exportresultatet och det omstruktureringsarbete som gjorts.

| (156) | Av de skäl som anges ovan kan gemenskapsindustrin förväntas dra nytta av åtgärderna även i fortsättningen och återhämta sig ytterligare genom att uppnå rimliga vinstmarginaler. Därför drogs slutsatsen att det skulle vara i gemenskapsindustrins intresse att bibehålla de åtgärder som tillämpas på import av kiselkarbid med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(156)

Av de skäl som anges ovan kan gemenskapsindustrin förväntas dra nytta av åtgärderna även i fortsättningen och återhämta sig ytterligare genom att uppnå rimliga vinstmarginaler. Därför drogs slutsatsen att det skulle vara i gemenskapsindustrins intresse att bibehålla de åtgärder som tillämpas på import av kiselkarbid med ursprung i Kina.

8.2.2   Verkan av att åtgärderna upphör att gälla

| (157) | Om de åtgärder som tillämpas på import av kiselkarbid med ursprung i Kina skulle upphöra att gälla förväntas massiv import av kinesisk kiselkarbid till dumpade priser tränga in på gemenskapsmarknaden, vilket skulle leda till betydande pristryck på gemenskapsmarknaden. Under dessa omständigheter är det sannolikt att skadan återkommer till följd av ökad import till dumpade priser, vilket även skulle leda till att gemenskapsindustrin förlorar marknadsandelar och att dess redan bräckliga ekonomiska situation försämras ytterligare. Med ett sådant scenario är det inte heller uteslutet att gemenskapsindustrin försvinner helt. |
| --- | --- |

(157)

Om de åtgärder som tillämpas på import av kiselkarbid med ursprung i Kina skulle upphöra att gälla förväntas massiv import av kinesisk kiselkarbid till dumpade priser tränga in på gemenskapsmarknaden, vilket skulle leda till betydande pristryck på gemenskapsmarknaden. Under dessa omständigheter är det sannolikt att skadan återkommer till följd av ökad import till dumpade priser, vilket även skulle leda till att gemenskapsindustrin förlorar marknadsandelar och att dess redan bräckliga ekonomiska situation försämras ytterligare. Med ett sådant scenario är det inte heller uteslutet att gemenskapsindustrin försvinner helt.

| (158) | Kommissionen konstaterade därför att det skulle vara i gemenskapens intresse att bibehålla de åtgärder som tillämpas på import av kiselkarbid med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(158)

Kommissionen konstaterade därför att det skulle vara i gemenskapens intresse att bibehålla de åtgärder som tillämpas på import av kiselkarbid med ursprung i Kina.

8.3   Importörernas intresse

| (159) | De tre importörer i gemenskapen som ingick i urvalet och som inte har någon närstående exporterande tillverkare besvarade enkäten (se skäl 13). Dessa importörer står för 98 % av importvolymen för kända importörer till gemenskapen. De ville inte att de gällande antidumpningsåtgärderna mot Ryssland och Ukraina skulle fortsätta, men hade ingen bestämd åsikt om antidumpningsåtgärderna mot Kina. |
| --- | --- |

(159)

De tre importörer i gemenskapen som ingick i urvalet och som inte har någon närstående exporterande tillverkare besvarade enkäten (se skäl 13). Dessa importörer står för 98 % av importvolymen för kända importörer till gemenskapen. De ville inte att de gällande antidumpningsåtgärderna mot Ryssland och Ukraina skulle fortsätta, men hade ingen bestämd åsikt om antidumpningsåtgärderna mot Kina.

| (160) | I den ursprungliga undersökningen konstaterades det att verkningarna av åtgärderna inte skulle bli betydande för importörerna. Detta bekräftades i den aktuella undersökningen. Sedan åtgärderna infördes har importörernas ekonomiska situation inte förändrats nämnvärt, och några förändringar är heller inte att vänta om åtgärderna fortsätter att gälla. De kontrollerade uppgifter som lämnats av importörerna visar också att de trots gällande antidumpningstullar haft rimliga vinstmarginaler. |
| --- | --- |

(160)

I den ursprungliga undersökningen konstaterades det att verkningarna av åtgärderna inte skulle bli betydande för importörerna. Detta bekräftades i den aktuella undersökningen. Sedan åtgärderna infördes har importörernas ekonomiska situation inte förändrats nämnvärt, och några förändringar är heller inte att vänta om åtgärderna fortsätter att gälla. De kontrollerade uppgifter som lämnats av importörerna visar också att de trots gällande antidumpningstullar haft rimliga vinstmarginaler.

| (161) | På grundval av ovanstående drogs slutsatsen att importörernas situation inte skulle påverkas nämnvärt om de åtgärder som tillämpas på import av kiselkarbid med ursprung i Kina fortsätter att gälla. |
| --- | --- |

(161)

På grundval av ovanstående drogs slutsatsen att importörernas situation inte skulle påverkas nämnvärt om de åtgärder som tillämpas på import av kiselkarbid med ursprung i Kina fortsätter att gälla.

8.4   Användarnas intresse

| (162) | Som anges i skälen 14 till 16 ovan lämnade 18 användare, som tillsammans står för ca 30 % av den totala förbrukningen i gemenskapen, grundläggande information om sina inköp av den berörda produkten och förklarade att de var villiga att samarbeta. Sju användare lämnade fullständiga svar på enkäten, och kontrollbesök gjordes hos två av dem. Det bör noteras att de flesta medverkande användarna var vidareförädlare, och endast en slutanvändare. Ingen av de medverkande användarna hade någon bestämd åsikt om gällande antidumpningsåtgärder mot Kina. |
| --- | --- |

(162)

Som anges i skälen 14 till 16 ovan lämnade 18 användare, som tillsammans står för ca 30 % av den totala förbrukningen i gemenskapen, grundläggande information om sina inköp av den berörda produkten och förklarade att de var villiga att samarbeta. Sju användare lämnade fullständiga svar på enkäten, och kontrollbesök gjordes hos två av dem. Det bör noteras att de flesta medverkande användarna var vidareförädlare, och endast en slutanvändare. Ingen av de medverkande användarna hade någon bestämd åsikt om gällande antidumpningsåtgärder mot Kina.

| (163) | Ett stort antal användarindustrier berörs eftersom kiselkarbid har en rad olika användningsområden, t.ex. slipning och polering samt segmentet för eldfasta produkter när det gäller kristalliskt material. I det metallurgiska segmentet används kiselkarbid som en legering. |
| --- | --- |

(163)

Ett stort antal användarindustrier berörs eftersom kiselkarbid har en rad olika användningsområden, t.ex. slipning och polering samt segmentet för eldfasta produkter när det gäller kristalliskt material. I det metallurgiska segmentet används kiselkarbid som en legering.

| (164) | Vid den ursprungliga undersökningen konstaterades det mot bakgrund av den dåliga samarbetsviljan och de få kommentarer som lämnats att de gällande åtgärderna inte fått några betydande negativa konsekvenser för användarnas affärsverksamhet. |
| --- | --- |

(164)

Vid den ursprungliga undersökningen konstaterades det mot bakgrund av den dåliga samarbetsviljan och de få kommentarer som lämnats att de gällande åtgärderna inte fått några betydande negativa konsekvenser för användarnas affärsverksamhet.

| (165) | Den aktuella översynen bekräftade det tidigare resultatet i fråga om kiselkarbid med ursprung i Kina. Analysen av svaren på enkäten visade att användarna inte har att förvänta ökade kostnader om åtgärderna fortsätter att gälla. Eftersom åtgärder på samma nivå har funnits sedan 1986, skulle bibehållande av dessa åtgärder inte påverka användarnas situation. Eftersom åtgärderna mot Ryssland och Ukraina upphör att gälla kommer användarnas situation om något att förbättras tack vare det ökade utbudet. |
| --- | --- |

(165)

Den aktuella översynen bekräftade det tidigare resultatet i fråga om kiselkarbid med ursprung i Kina. Analysen av svaren på enkäten visade att användarna inte har att förvänta ökade kostnader om åtgärderna fortsätter att gälla. Eftersom åtgärder på samma nivå har funnits sedan 1986, skulle bibehållande av dessa åtgärder inte påverka användarnas situation. Eftersom åtgärderna mot Ryssland och Ukraina upphör att gälla kommer användarnas situation om något att förbättras tack vare det ökade utbudet.

| (166) | Man har heller inte kunnat se några betydande förändringar av användarnas ekonomiska situation sedan åtgärder infördes mot import av kiselkarbid med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(166)

Man har heller inte kunnat se några betydande förändringar av användarnas ekonomiska situation sedan åtgärder infördes mot import av kiselkarbid med ursprung i Kina.

| (167) | Vissa berörda parter ansåg att bibehållande av de åtgärder som tillämpas på import av kiselkarbid med ursprung i Kina skulle leda till ökad import av färdiga produkter som tillverkats med kinesisk kiselkarbid. Någon sådan ökning har dock inte kunnat iakttas under skadeundersökningsperioden trots gällande antidumpningsåtgärder mot Kina. Det finns inga tecken på att det finns någon överhängande risk för ökad import av färdiga produkter. De berörda parternas argument avvisades därför. |
| --- | --- |

(167)

Vissa berörda parter ansåg att bibehållande av de åtgärder som tillämpas på import av kiselkarbid med ursprung i Kina skulle leda till ökad import av färdiga produkter som tillverkats med kinesisk kiselkarbid. Någon sådan ökning har dock inte kunnat iakttas under skadeundersökningsperioden trots gällande antidumpningsåtgärder mot Kina. Det finns inga tecken på att det finns någon överhängande risk för ökad import av färdiga produkter. De berörda parternas argument avvisades därför.

| (168) | Vissa användare hävdade att det skulle leda till en bristsituation om de gällande åtgärderna även i fortsättningen tillämpas på de tre länder som ingår i denna undersökning. De gällande åtgärderna har dock hittills inte gett upphov till någon bristsituation. Eftersom antidumpningsåtgärderna mot Ryssland och Ukraina upphör att gälla, ökar dessutom utbudet av produkter som inte omfattas av antidumpningstull i gemenskapen. Syftet med antidumpningstullar är heller inte att förhindra import av kiselkarbid från Kina, utan att skapa rättvisa handelsvillkor. Detta argument måste således avvisas. |
| --- | --- |

(168)

Vissa användare hävdade att det skulle leda till en bristsituation om de gällande åtgärderna även i fortsättningen tillämpas på de tre länder som ingår i denna undersökning. De gällande åtgärderna har dock hittills inte gett upphov till någon bristsituation. Eftersom antidumpningsåtgärderna mot Ryssland och Ukraina upphör att gälla, ökar dessutom utbudet av produkter som inte omfattas av antidumpningstull i gemenskapen. Syftet med antidumpningstullar är heller inte att förhindra import av kiselkarbid från Kina, utan att skapa rättvisa handelsvillkor. Detta argument måste således avvisas.

| (169) | På grundval av ovanstående drogs slutsatsen att bibehållande av de åtgärder som tillämpas på import av kiselkarbid med ursprung i Kina inte skulle påverka användarnas situation nämnvärt. |
| --- | --- |

(169)

På grundval av ovanstående drogs slutsatsen att bibehållande av de åtgärder som tillämpas på import av kiselkarbid med ursprung i Kina inte skulle påverka användarnas situation nämnvärt.

8.5   Intresset hos leverantörer i tidigare led

| (170) | Kommissionen fick svar på enkäten från två råvaruleverantörer till gemenskapsindustrin. Båda angav att antidumpningsåtgärderna inte skulle ha någon större inverkan på affärsverksamheten. |
| --- | --- |

(170)

Kommissionen fick svar på enkäten från två råvaruleverantörer till gemenskapsindustrin. Båda angav att antidumpningsåtgärderna inte skulle ha någon större inverkan på affärsverksamheten.

| (171) | Undersökningen bekräftade denna bedömning. Det konstaterades därför att det med avseende på leverantörer i tidigare led inte finns några tvingande skäl att inte bibehålla de åtgärder som tillämpas på import av kiselkarbid med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(171)

Undersökningen bekräftade denna bedömning. Det konstaterades därför att det med avseende på leverantörer i tidigare led inte finns några tvingande skäl att inte bibehålla de åtgärder som tillämpas på import av kiselkarbid med ursprung i Kina.

8.6   Slutsats om gemenskapens intresse

| (172) | Kommissionen drog därför slutsatsen att gemenskapsindustrin skulle stå inför ett försämrat läge eller till och med försvinna helt, om åtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(172)

Kommissionen drog därför slutsatsen att gemenskapsindustrin skulle stå inför ett försämrat läge eller till och med försvinna helt, om åtgärderna upphörde att gälla.

| (173) | Det konstaterades att införandet av åtgärder avseende kiselkarbid med ursprung i Kina inte fått några oberättigade negativa konsekvenser för importörernas, användarnas och råvaruproducenternas ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(173)

Det konstaterades att införandet av åtgärder avseende kiselkarbid med ursprung i Kina inte fått några oberättigade negativa konsekvenser för importörernas, användarnas och råvaruproducenternas ekonomiska situation.

| (174) | Kommissionen drog därför slutsatsen att det med avseende på gemenskapens intresse inte finns några tvingande skäl att inte bibehålla de åtgärder som tillämpas på import av kiselkarbid med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(174)

Kommissionen drog därför slutsatsen att det med avseende på gemenskapens intresse inte finns några tvingande skäl att inte bibehålla de åtgärder som tillämpas på import av kiselkarbid med ursprung i Kina.

9.   INTERIMSÖVERSYN

| (175) | Med tanke på undersökningsresultaten avseende Ryssland och enligt vad som sägs ovan i skälen 84 till 89 kommer antidumpningsförfarandet mot det landet att avslutas och antidumpningsåtgärderna kommer att upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(175)

Med tanke på undersökningsresultaten avseende Ryssland och enligt vad som sägs ovan i skälen 84 till 89 kommer antidumpningsförfarandet mot det landet att avslutas och antidumpningsåtgärderna kommer att upphöra att gälla.

| (176) | Därför bör även den interimsöversyn avslutas som nämns i skäl 7 i denna förordning och som endast avser formen på de åtgärder som tillämpas på Ryssland. |
| --- | --- |

(176)

Därför bör även den interimsöversyn avslutas som nämns i skäl 7 i denna förordning och som endast avser formen på de åtgärder som tillämpas på Ryssland.

10.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (177) | Alla berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för bibehållandet av de gällande åtgärderna. De beviljades också en tidsfrist inom vilken de kunde lämna sina synpunkter. Inga synpunkter lämnades som skulle ha kunnat ändra de ovannämnda slutsatserna. |
| --- | --- |

(177)

Alla berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för bibehållandet av de gällande åtgärderna. De beviljades också en tidsfrist inom vilken de kunde lämna sina synpunkter. Inga synpunkter lämnades som skulle ha kunnat ändra de ovannämnda slutsatserna.

| (178) | Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av kiselkarbid med ursprung i Kina bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(178)

Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av kiselkarbid med ursprung i Kina bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

| (179) | Som anges ovan bör förfarandet avseende import av kiselkarbid med ursprung i Ryssland och Ukraina avslutas och åtgärderna bör upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(179)

Som anges ovan bör förfarandet avseende import av kiselkarbid med ursprung i Ryssland och Ukraina avslutas och åtgärderna bör upphöra att gälla.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Antidumpningsförfarandet avseende import av kiselkarbid med ursprung i Ryska federationen och Ukraina enligt KN-nummer 2849 20 00 avslutas härmed, och de antidumpningsåtgärder som införts för dessa länder enligt förordning (EG) nr 1100/2000 skall upphöra att gälla.

Artikel 2

En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av kiselkarbid med ursprung i Kina som klassificeras enligt KN-nummer 2849 20 00.

Följande tullsatser skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull:

| Land | Tullsats (%) |
| --- | --- |
| Kina | 52,6 |

Land

Tullsats (%)

Kina

52,6

Gällande bestämmelser om tullar skall tillämpas.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 augusti 2006.

På rådets vägnar

E. TUOMIOJA

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2117/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EGT L 94, 13.4.1994, s. 21. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1786/97 (EGT L 254, 17.9.1997, s. 6).

2

(3)  EGT L 209, 2.8.1988, s. 1.

3

(4)  EGT L 94, 13.4.1994, s. 32.

4

(5)  EGT L 125, 26.5.2000, s. 3. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 991/2004 (EUT L 182, 19.5.2004, s. 18.)

5

(6)  EUT L 183, 20.5.2004, s. 88.

6

(7)  EUT L 344, 20.11.2004, s. 37.

7

(8)  EUT C 3, 7.1.2004, s. 4.

8

(9)  EUT L 131, 25.5.2005, s. 18.

9

(10)  EUT C 159, 30.6.2005, s. 4.

10

(11)  EUT L 168, 21.6.2006, s. 37.

11

(12)  EUT C 254, 14.10.2004, s. 3.

12

(13)  EUT C 129, 26.5.2005, s. 17.

13

(14)  Ukraina beviljades marknadsekonomisk status genom rådets förordning (EG) nr 2117/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 17). Denna status tillämpas endast på undersökningar som inleds från och med den 1 januari 2006.

14

---

| 25.8.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 232/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 232/21

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1265/2006

av den 24 augusti 2006

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 25 augusti 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 augusti 2006.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 386/2005 (EUT L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 24 augusti 2006 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0707 00 05 | 052 | 95,5 |
| 999 | 95,5 |
| 0709 90 70 | 052 | 74,2 |
| 999 | 74,2 |
| 0805 50 10 | 388 | 70,5 |
| 524 | 55,6 |
| 528 | 57,4 |
| 999 | 61,2 |
| 0806 10 10 | 052 | 92,2 |
| 220 | 89,3 |
| 624 | 139,0 |
| 999 | 106,8 |
| 0808 10 80 | 388 | 88,3 |
| 400 | 92,8 |
| 508 | 82,9 |
| 512 | 86,1 |
| 528 | 78,9 |
| 720 | 82,6 |
| 800 | 140,1 |
| 804 | 96,5 |
| 999 | 93,5 |
| 0808 20 50 | 052 | 123,3 |
| 388 | 94,9 |
| 999 | 109,1 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 127,0 |
| 999 | 127,0 |
| 0809 40 05 | 052 | 39,5 |
| 098 | 47,3 |
| 624 | 149,1 |
| 999 | 78,6 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0707 00 05

052

95,5

999

95,5

0709 90 70

052

74,2

999

74,2

0805 50 10

388

70,5

524

55,6

528

57,4

999

61,2

0806 10 10

052

92,2

220

89,3

624

139,0

999

106,8

0808 10 80

388

88,3

400

92,8

508

82,9

512

86,1

528

78,9

720

82,6

800

140,1

804

96,5

999

93,5

0808 20 50

052

123,3

388

94,9

999

109,1

0809 30 10, 0809 30 90

052

127,0

999

127,0

0809 40 05

052

39,5

098

47,3

624

149,1

999

78,6

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 750/2005 (EUT L 126, 19.5.2005, s. 12). Koden ”999” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 25.8.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 232/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 232/23

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1266/2006

av den 24 augusti 2006

om exportbidrag för mjölk och mjölkprodukter

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (1), särskilt artikel 31.3, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 31.1 i förordning (EG) nr 1255/1999 får skillnaden mellan världsmarknadspriserna på de produkter som förtecknas i artikel 1 i samma förordning och priserna på dessa produkter på gemenskapsmarknaden täckas av ett exportbidrag. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 31.1 i förordning (EG) nr 1255/1999 får skillnaden mellan världsmarknadspriserna på de produkter som förtecknas i artikel 1 i samma förordning och priserna på dessa produkter på gemenskapsmarknaden täckas av ett exportbidrag.

| (2) | Med hänsyn till den rådande situationen på marknaden för mjölk och mjölkprodukter bör exportbidrag därför fastställas i enlighet med bestämmelserna och vissa kriterier i artikel 31 i förordning (EG) nr 1255/1999. |
| --- | --- |

(2)

Med hänsyn till den rådande situationen på marknaden för mjölk och mjölkprodukter bör exportbidrag därför fastställas i enlighet med bestämmelserna och vissa kriterier i artikel 31 i förordning (EG) nr 1255/1999.

| (3) | Enligt artikel 31.3 andra stycket i förordning (EG) nr 1255/1999 kan världsmarknadssituationen eller de särskilda behoven på vissa marknader göra det nödvändigt att anpassa bidraget efter bestämmelseort. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 31.3 andra stycket i förordning (EG) nr 1255/1999 kan världsmarknadssituationen eller de särskilda behoven på vissa marknader göra det nödvändigt att anpassa bidraget efter bestämmelseort.

| (4) | I enlighet med avtalsmemorandumet mellan Europeiska gemenskapen och Dominikanska republiken om importskydd för mjölkpulver i Dominikanska republiken (2) som godkänts genom rådets beslut 98/468/EG (3), får en viss kvantitet mjölkprodukter från gemenskapen som exporteras till Dominikanska republiken omfattas av nedsatt tull. Exportbidragen för produkter som exporteras inom ramen för den ordningen bör därför minskas med en viss procentsats. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med avtalsmemorandumet mellan Europeiska gemenskapen och Dominikanska republiken om importskydd för mjölkpulver i Dominikanska republiken (2) som godkänts genom rådets beslut 98/468/EG (3), får en viss kvantitet mjölkprodukter från gemenskapen som exporteras till Dominikanska republiken omfattas av nedsatt tull. Exportbidragen för produkter som exporteras inom ramen för den ordningen bör därför minskas med en viss procentsats.

| (5) | Användningen av exportbidrag för vissa produkter är utan betydelse. För sådana produkter bör exportbidrag inte längre fastställas. |
| --- | --- |

(5)

Användningen av exportbidrag för vissa produkter är utan betydelse. För sådana produkter bör exportbidrag inte längre fastställas.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Exportbidrag enligt artikel 31 i förordning (EG) nr 1255/1999 skall beviljas för de produkter och med de belopp som fastställs i bilagan till den här förordningen, om inte annat följer av villkoren i artikel 1.4 i kommissionens förordning (EG) nr 174/1999 (4).

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 25 augusti 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 augusti 2006.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 48. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1913/2005 (EUT L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EGT L 218, 6.8.1998, s. 46.

2

(3)  EGT L 218, 6.8.1998, s. 45.

3

(4)  EGT L 20, 27.1.1999, s. 8.

4

---

BILAGA

Exportbidrag för mjölk och mjölkprodukter från och med den 25 augusti 2006

| Produktnummer | Destination | Måttenhet | Bidragsbelopp |
| --- | --- | --- | --- |
| 0401 30 31 9100 | L02 | EUR/100 kg | 13,02 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,61 |
| 0401 30 31 9400 | L02 | EUR/100 kg | 20,34 |
| L20 | EUR/100 kg | 29,07 |
| 0401 30 31 9700 | L02 | EUR/100 kg | 22,45 |
| L20 | EUR/100 kg | 32,06 |
| 0401 30 39 9100 | L02 | EUR/100 kg | 13,02 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,61 |
| 0401 30 39 9400 | L02 | EUR/100 kg | 20,34 |
| L20 | EUR/100 kg | 29,07 |
| 0401 30 39 9700 | L02 | EUR/100 kg | 22,45 |
| L20 | EUR/100 kg | 32,06 |
| 0401 30 91 9100 | L02 | EUR/100 kg | 25,57 |
| L20 | EUR/100 kg | 36,54 |
| 0401 30 99 9100 | L02 | EUR/100 kg | 25,57 |
| L20 | EUR/100 kg | 36,54 |
| 0401 30 99 9500 | L02 | EUR/100 kg | 37,59 |
| L20 | EUR/100 kg | 53,70 |
| 0402 10 11 9000 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 (1) | EUR/100 kg | — |
| 0402 10 19 9000 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 (1) | EUR/100 kg | — |
| 0402 10 99 9000 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 11 9200 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 11 9300 | L02 | EUR/100 kg | 37,83 |
| L20 | EUR/100 kg | 48,54 |
| 0402 21 11 9500 | L02 | EUR/100 kg | 39,47 |
| L20 | EUR/100 kg | 50,67 |
| 0402 21 11 9900 | L02 | EUR/100 kg | 42,06 |
| L20 (1) | EUR/100 kg | 54,00 |
| 0402 21 17 9000 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 19 9300 | L02 | EUR/100 kg | 37,83 |
| L20 | EUR/100 kg | 48,54 |
| 0402 21 19 9500 | L02 | EUR/100 kg | 39,47 |
| L20 | EUR/100 kg | 50,67 |
| 0402 21 19 9900 | L02 | EUR/100 kg | 42,06 |
| L20 (1) | EUR/100 kg | 54,00 |
| 0402 21 91 9100 | L02 | EUR/100 kg | 42,33 |
| L20 | EUR/100 kg | 54,32 |
| 0402 21 91 9200 | L02 | EUR/100 kg | 42,57 |
| L20 (1) | EUR/100 kg | 54,66 |
| 0402 21 91 9350 | L02 | EUR/100 kg | 43,03 |
| L20 | EUR/100 kg | 55,21 |
| 0402 21 99 9100 | L02 | EUR/100 kg | 42,33 |
| L20 | EUR/100 kg | 54,32 |
| 0402 21 99 9200 | L02 | EUR/100 kg | 42,57 |
| L20 (1) | EUR/100 kg | 54,66 |
| 0402 21 99 9300 | L02 | EUR/100 kg | 43,03 |
| L20 | EUR/100 kg | 55,21 |
| 0402 21 99 9400 | L02 | EUR/100 kg | 45,39 |
| L20 | EUR/100 kg | 58,28 |
| 0402 21 99 9500 | L02 | EUR/100 kg | 46,22 |
| L20 | EUR/100 kg | 59,34 |
| 0402 21 99 9600 | L02 | EUR/100 kg | 49,50 |
| L20 | EUR/100 kg | 63,53 |
| 0402 21 99 9700 | L02 | EUR/100 kg | 51,32 |
| L20 | EUR/100 kg | 65,91 |
| 0402 29 15 9200 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 29 15 9300 | L02 | EUR/100 kg | 37,83 |
| L20 | EUR/100 kg | 48,54 |
| 0402 29 15 9500 | L02 | EUR/100 kg | 39,47 |
| L20 | EUR/100 kg | 50,67 |
| 0402 29 19 9300 | L02 | EUR/100 kg | 37,83 |
| L20 | EUR/100 kg | 48,54 |
| 0402 29 19 9500 | L02 | EUR/100 kg | 39,47 |
| L20 | EUR/100 kg | 50,67 |
| 0402 29 19 9900 | L02 | EUR/100 kg | 42,06 |
| L20 | EUR/100 kg | 54,00 |
| 0402 29 99 9100 | L02 | EUR/100 kg | 42,33 |
| L20 | EUR/100 kg | 54,32 |
| 0402 29 99 9500 | L02 | EUR/100 kg | 45,39 |
| L20 | EUR/100 kg | 58,28 |
| 0402 91 11 9370 | L02 | EUR/100 kg | 4,13 |
| L20 | EUR/100 kg | 5,90 |
| 0402 91 19 9370 | L02 | EUR/100 kg | 4,13 |
| L20 | EUR/100 kg | 5,90 |
| 0402 91 31 9300 | L02 | EUR/100 kg | 4,88 |
| L20 | EUR/100 kg | 6,97 |
| 0402 91 39 9300 | L02 | EUR/100 kg | 4,88 |
| L20 | EUR/100 kg | 6,97 |
| 0402 91 99 9000 | L02 | EUR/100 kg | 15,71 |
| L20 | EUR/100 kg | 22,46 |
| 0402 99 11 9350 | L02 | EUR/100 kg | 10,55 |
| L20 | EUR/100 kg | 15,08 |
| 0402 99 19 9350 | L02 | EUR/100 kg | 10,55 |
| L20 | EUR/100 kg | 15,08 |
| 0402 99 31 9300 | L02 | EUR/100 kg | 9,40 |
| L20 | EUR/100 kg | 13,44 |
| 0403 90 11 9000 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0403 90 13 9200 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0403 90 13 9300 | L02 | EUR/100 kg | 37,48 |
| L20 | EUR/100 kg | 48,11 |
| 0403 90 13 9500 | L02 | EUR/100 kg | 39,13 |
| L20 | EUR/100 kg | 50,22 |
| 0403 90 13 9900 | L02 | EUR/100 kg | 41,70 |
| L20 | EUR/100 kg | 53,51 |
| 0403 90 33 9400 | L02 | EUR/100 kg | 37,48 |
| L20 | EUR/100 kg | 48,11 |
| 0403 90 59 9310 | L02 | EUR/100 kg | 13,02 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,61 |
| 0403 90 59 9340 | L02 | EUR/100 kg | 19,06 |
| L20 | EUR/100 kg | 27,22 |
| 0403 90 59 9370 | L02 | EUR/100 kg | 19,06 |
| L20 | EUR/100 kg | 27,22 |
| 0404 90 21 9120 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 21 9160 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 23 9120 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 23 9130 | L02 | EUR/100 kg | 37,83 |
| L20 | EUR/100 kg | 48,54 |
| 0404 90 23 9140 | L02 | EUR/100 kg | 39,47 |
| L20 | EUR/100 kg | 50,67 |
| 0404 90 23 9150 | L02 | EUR/100 kg | 42,06 |
| L20 | EUR/100 kg | 54,00 |
| 0404 90 81 9100 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 83 9110 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 83 9130 | L02 | EUR/100 kg | 37,83 |
| L20 | EUR/100 kg | 48,54 |
| 0404 90 83 9150 | L02 | EUR/100 kg | 39,47 |
| L20 | EUR/100 kg | 50,67 |
| 0404 90 83 9170 | L02 | EUR/100 kg | 42,06 |
| L20 | EUR/100 kg | 54,00 |
| 0405 10 11 9500 | L02 | EUR/100 kg | 72,00 |
| L20 | EUR/100 kg | 97,08 |
| 0405 10 11 9700 | L02 | EUR/100 kg | 73,79 |
| L20 | EUR/100 kg | 99,50 |
| 0405 10 19 9500 | L02 | EUR/100 kg | 72,00 |
| L20 | EUR/100 kg | 97,08 |
| 0405 10 19 9700 | L02 | EUR/100 kg | 73,79 |
| L20 | EUR/100 kg | 99,50 |
| 0405 10 30 9100 | L02 | EUR/100 kg | 72,00 |
| L20 | EUR/100 kg | 97,08 |
| 0405 10 30 9300 | L02 | EUR/100 kg | 73,79 |
| L20 | EUR/100 kg | 99,50 |
| 0405 10 30 9700 | L02 | EUR/100 kg | 73,79 |
| L20 | EUR/100 kg | 99,50 |
| 0405 10 50 9500 | L02 | EUR/100 kg | 72,00 |
| L20 | EUR/100 kg | 97,08 |
| 0405 10 50 9700 | L02 | EUR/100 kg | 73,79 |
| L20 | EUR/100 kg | 99,50 |
| 0405 10 90 9000 | L02 | EUR/100 kg | 76,50 |
| L20 | EUR/100 kg | 103,15 |
| 0405 20 90 9500 | L02 | EUR/100 kg | 67,51 |
| L20 | EUR/100 kg | 91,01 |
| 0405 20 90 9700 | L02 | EUR/100 kg | 70,20 |
| L20 | EUR/100 kg | 94,64 |
| 0405 90 10 9000 | L02 | EUR/100 kg | 92,11 |
| L20 | EUR/100 kg | 124,18 |
| 0405 90 90 9000 | L02 | EUR/100 kg | 73,66 |
| L20 | EUR/100 kg | 99,32 |
| 0406 10 20 9640 | L04 | EUR/100 kg | 26,72 |
| L40 | EUR/100 kg | 33,40 |
| 0406 10 20 9650 | L04 | EUR/100 kg | 22,27 |
| L40 | EUR/100 kg | 27,84 |
| 0406 10 20 9830 | L04 | EUR/100 kg | 8,27 |
| L40 | EUR/100 kg | 10,32 |
| 0406 10 20 9850 | L04 | EUR/100 kg | 10,01 |
| L40 | EUR/100 kg | 12,52 |
| 0406 20 90 9913 | L04 | EUR/100 kg | 19,83 |
| L40 | EUR/100 kg | 24,78 |
| 0406 20 90 9915 | L04 | EUR/100 kg | 26,92 |
| L40 | EUR/100 kg | 33,65 |
| 0406 20 90 9917 | L04 | EUR/100 kg | 28,62 |
| L40 | EUR/100 kg | 35,76 |
| 0406 20 90 9919 | L04 | EUR/100 kg | 31,96 |
| L40 | EUR/100 kg | 39,96 |
| 0406 30 31 9730 | L04 | EUR/100 kg | 3,56 |
| L40 | EUR/100 kg | 8,36 |
| 0406 30 31 9930 | L04 | EUR/100 kg | 3,56 |
| L40 | EUR/100 kg | 8,36 |
| 0406 30 31 9950 | L04 | EUR/100 kg | 5,18 |
| L40 | EUR/100 kg | 12,16 |
| 0406 30 39 9500 | L04 | EUR/100 kg | 3,56 |
| L40 | EUR/100 kg | 8,36 |
| 0406 30 39 9700 | L04 | EUR/100 kg | 5,18 |
| L40 | EUR/100 kg | 12,16 |
| 0406 30 39 9930 | L04 | EUR/100 kg | 5,18 |
| L40 | EUR/100 kg | 12,16 |
| 0406 30 39 9950 | L04 | EUR/100 kg | 5,87 |
| L40 | EUR/100 kg | 13,75 |
| 0406 40 50 9000 | L04 | EUR/100 kg | 31,42 |
| L40 | EUR/100 kg | 39,26 |
| 0406 40 90 9000 | L04 | EUR/100 kg | 32,27 |
| L40 | EUR/100 kg | 40,33 |
| 0406 90 13 9000 | L04 | EUR/100 kg | 35,76 |
| L40 | EUR/100 kg | 51,19 |
| 0406 90 15 9100 | L04 | EUR/100 kg | 36,97 |
| L40 | EUR/100 kg | 52,90 |
| 0406 90 17 9100 | L04 | EUR/100 kg | 36,97 |
| L40 | EUR/100 kg | 52,90 |
| 0406 90 21 9900 | L04 | EUR/100 kg | 35,93 |
| L40 | EUR/100 kg | 51,30 |
| 0406 90 23 9900 | L04 | EUR/100 kg | 32,21 |
| L40 | EUR/100 kg | 46,31 |
| 0406 90 25 9900 | L04 | EUR/100 kg | 31,59 |
| L40 | EUR/100 kg | 45,22 |
| 0406 90 27 9900 | L04 | EUR/100 kg | 28,60 |
| L40 | EUR/100 kg | 40,96 |
| 0406 90 31 9119 | L04 | EUR/100 kg | 26,45 |
| L40 | EUR/100 kg | 37,91 |
| 0406 90 33 9119 | L04 | EUR/100 kg | 26,45 |
| L40 | EUR/100 kg | 37,91 |
| 0406 90 35 9190 | L04 | EUR/100 kg | 37,66 |
| L40 | EUR/100 kg | 54,17 |
| 0406 90 35 9990 | L04 | EUR/100 kg | 37,66 |
| L40 | EUR/100 kg | 54,17 |
| 0406 90 37 9000 | L04 | EUR/100 kg | 35,76 |
| L40 | EUR/100 kg | 51,19 |
| 0406 90 61 9000 | L04 | EUR/100 kg | 40,71 |
| L40 | EUR/100 kg | 58,91 |
| 0406 90 63 9100 | L04 | EUR/100 kg | 40,11 |
| L40 | EUR/100 kg | 57,85 |
| 0406 90 63 9900 | L04 | EUR/100 kg | 38,55 |
| L40 | EUR/100 kg | 55,87 |
| 0406 90 69 9910 | L04 | EUR/100 kg | 39,12 |
| L40 | EUR/100 kg | 56,69 |
| 0406 90 73 9900 | L04 | EUR/100 kg | 32,91 |
| L40 | EUR/100 kg | 47,15 |
| 0406 90 75 9900 | L04 | EUR/100 kg | 33,57 |
| L40 | EUR/100 kg | 48,27 |
| 0406 90 76 9300 | L04 | EUR/100 kg | 29,81 |
| L40 | EUR/100 kg | 42,66 |
| 0406 90 76 9400 | L04 | EUR/100 kg | 33,38 |
| L40 | EUR/100 kg | 47,78 |
| 0406 90 76 9500 | L04 | EUR/100 kg | 30,91 |
| L40 | EUR/100 kg | 43,87 |
| 0406 90 78 9100 | L04 | EUR/100 kg | 32,69 |
| L40 | EUR/100 kg | 47,76 |
| 0406 90 78 9300 | L04 | EUR/100 kg | 32,38 |
| L40 | EUR/100 kg | 46,25 |
| 0406 90 79 9900 | L04 | EUR/100 kg | 26,74 |
| L40 | EUR/100 kg | 38,44 |
| 0406 90 81 9900 | L04 | EUR/100 kg | 33,38 |
| L40 | EUR/100 kg | 47,78 |
| 0406 90 85 9930 | L04 | EUR/100 kg | 36,59 |
| L40 | EUR/100 kg | 52,67 |
| 0406 90 85 9970 | L04 | EUR/100 kg | 33,57 |
| L40 | EUR/100 kg | 48,27 |
| 0406 90 86 9200 | L04 | EUR/100 kg | 32,45 |
| L40 | EUR/100 kg | 48,11 |
| 0406 90 86 9400 | L04 | EUR/100 kg | 34,77 |
| L40 | EUR/100 kg | 50,84 |
| 0406 90 86 9900 | L04 | EUR/100 kg | 36,59 |
| L40 | EUR/100 kg | 52,67 |
| 0406 90 87 9300 | L04 | EUR/100 kg | 30,22 |
| L40 | EUR/100 kg | 44,65 |
| 0406 90 87 9400 | L04 | EUR/100 kg | 30,85 |
| L40 | EUR/100 kg | 45,09 |
| 0406 90 87 9951 | L04 | EUR/100 kg | 32,78 |
| L40 | EUR/100 kg | 46,93 |
| 0406 90 87 9971 | L04 | EUR/100 kg | 32,78 |
| L40 | EUR/100 kg | 46,93 |
| 0406 90 87 9973 | L04 | EUR/100 kg | 32,19 |
| L40 | EUR/100 kg | 46,08 |
| 0406 90 87 9974 | L04 | EUR/100 kg | 34,48 |
| L40 | EUR/100 kg | 49,14 |
| 0406 90 87 9975 | L04 | EUR/100 kg | 34,19 |
| L40 | EUR/100 kg | 48,31 |
| 0406 90 87 9979 | L04 | EUR/100 kg | 32,21 |
| L40 | EUR/100 kg | 46,31 |
| 0406 90 88 9300 | L04 | EUR/100 kg | 26,69 |
| L40 | EUR/100 kg | 39,30 |
| 0406 90 88 9500 | L04 | EUR/100 kg | 27,52 |
| L40 | EUR/100 kg | 39,32 |
| Bestämmelseort definieras enligt följande:







  L02 | : | Andorra och Gibraltar. |
| L20 | : | Alla bestämmelseorter utom L02, Ceuta, Melilla, Heliga stolen (Vatikanstaten), Förenta staterna, Bulgarien, Rumänien och de områden i Republiken Cypern där Republiken Cyperns regering inte utövar den faktiska kontrollen. |
| L04 | : | Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kosovo, Serbien och Montenegro samt f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. |
| L40 | : | Alla bestämmelseorter utom L02, L04, Ceuta, Melilla, Island, Liechtenstein, Norge, Schweiz, Heliga stolen (Vatikanstaten), Förenta staterna, Bulgarien, Rumänien, Kroatien, Turkiet, Australien, Kanada, Nya Zeeland och de områden i Republiken Cypern där Republiken Cyperns regering inte utövar den faktiska kontrollen. |

Produktnummer

Destination

Måttenhet

Bidragsbelopp

0401 30 31 9100

L02

EUR/100 kg

13,02

L20

EUR/100 kg

18,61

0401 30 31 9400

L02

EUR/100 kg

20,34

L20

EUR/100 kg

29,07

0401 30 31 9700

L02

EUR/100 kg

22,45

L20

EUR/100 kg

32,06

0401 30 39 9100

L02

EUR/100 kg

13,02

L20

EUR/100 kg

18,61

0401 30 39 9400

L02

EUR/100 kg

20,34

L20

EUR/100 kg

29,07

0401 30 39 9700

L02

EUR/100 kg

22,45

L20

EUR/100 kg

32,06

0401 30 91 9100

L02

EUR/100 kg

25,57

L20

EUR/100 kg

36,54

0401 30 99 9100

L02

EUR/100 kg

25,57

L20

EUR/100 kg

36,54

0401 30 99 9500

L02

EUR/100 kg

37,59

L20

EUR/100 kg

53,70

0402 10 11 9000

L02

EUR/100 kg

—

L20 (1)

EUR/100 kg

—

0402 10 19 9000

L02

EUR/100 kg

—

L20 (1)

EUR/100 kg

—

0402 10 99 9000

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 11 9200

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 11 9300

L02

EUR/100 kg

37,83

L20

EUR/100 kg

48,54

0402 21 11 9500

L02

EUR/100 kg

39,47

L20

EUR/100 kg

50,67

0402 21 11 9900

L02

EUR/100 kg

42,06

L20 (1)

EUR/100 kg

54,00

0402 21 17 9000

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 19 9300

L02

EUR/100 kg

37,83

L20

EUR/100 kg

48,54

0402 21 19 9500

L02

EUR/100 kg

39,47

L20

EUR/100 kg

50,67

0402 21 19 9900

L02

EUR/100 kg

42,06

L20 (1)

EUR/100 kg

54,00

0402 21 91 9100

L02

EUR/100 kg

42,33

L20

EUR/100 kg

54,32

0402 21 91 9200

L02

EUR/100 kg

42,57

L20 (1)

EUR/100 kg

54,66

0402 21 91 9350

L02

EUR/100 kg

43,03

L20

EUR/100 kg

55,21

0402 21 99 9100

L02

EUR/100 kg

42,33

L20

EUR/100 kg

54,32

0402 21 99 9200

L02

EUR/100 kg

42,57

L20 (1)

EUR/100 kg

54,66

0402 21 99 9300

L02

EUR/100 kg

43,03

L20

EUR/100 kg

55,21

0402 21 99 9400

L02

EUR/100 kg

45,39

L20

EUR/100 kg

58,28

0402 21 99 9500

L02

EUR/100 kg

46,22

L20

EUR/100 kg

59,34

0402 21 99 9600

L02

EUR/100 kg

49,50

L20

EUR/100 kg

63,53

0402 21 99 9700

L02

EUR/100 kg

51,32

L20

EUR/100 kg

65,91

0402 29 15 9200

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0402 29 15 9300

L02

EUR/100 kg

37,83

L20

EUR/100 kg

48,54

0402 29 15 9500

L02

EUR/100 kg

39,47

L20

EUR/100 kg

50,67

0402 29 19 9300

L02

EUR/100 kg

37,83

L20

EUR/100 kg

48,54

0402 29 19 9500

L02

EUR/100 kg

39,47

L20

EUR/100 kg

50,67

0402 29 19 9900

L02

EUR/100 kg

42,06

L20

EUR/100 kg

54,00

0402 29 99 9100

L02

EUR/100 kg

42,33

L20

EUR/100 kg

54,32

0402 29 99 9500

L02

EUR/100 kg

45,39

L20

EUR/100 kg

58,28

0402 91 11 9370

L02

EUR/100 kg

4,13

L20

EUR/100 kg

5,90

0402 91 19 9370

L02

EUR/100 kg

4,13

L20

EUR/100 kg

5,90

0402 91 31 9300

L02

EUR/100 kg

4,88

L20

EUR/100 kg

6,97

0402 91 39 9300

L02

EUR/100 kg

4,88

L20

EUR/100 kg

6,97

0402 91 99 9000

L02

EUR/100 kg

15,71

L20

EUR/100 kg

22,46

0402 99 11 9350

L02

EUR/100 kg

10,55

L20

EUR/100 kg

15,08

0402 99 19 9350

L02

EUR/100 kg

10,55

L20

EUR/100 kg

15,08

0402 99 31 9300

L02

EUR/100 kg

9,40

L20

EUR/100 kg

13,44

0403 90 11 9000

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0403 90 13 9200

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0403 90 13 9300

L02

EUR/100 kg

37,48

L20

EUR/100 kg

48,11

0403 90 13 9500

L02

EUR/100 kg

39,13

L20

EUR/100 kg

50,22

0403 90 13 9900

L02

EUR/100 kg

41,70

L20

EUR/100 kg

53,51

0403 90 33 9400

L02

EUR/100 kg

37,48

L20

EUR/100 kg

48,11

0403 90 59 9310

L02

EUR/100 kg

13,02

L20

EUR/100 kg

18,61

0403 90 59 9340

L02

EUR/100 kg

19,06

L20

EUR/100 kg

27,22

0403 90 59 9370

L02

EUR/100 kg

19,06

L20

EUR/100 kg

27,22

0404 90 21 9120

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 21 9160

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 23 9120

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 23 9130

L02

EUR/100 kg

37,83

L20

EUR/100 kg

48,54

0404 90 23 9140

L02

EUR/100 kg

39,47

L20

EUR/100 kg

50,67

0404 90 23 9150

L02

EUR/100 kg

42,06

L20

EUR/100 kg

54,00

0404 90 81 9100

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 83 9110

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 83 9130

L02

EUR/100 kg

37,83

L20

EUR/100 kg

48,54

0404 90 83 9150

L02

EUR/100 kg

39,47

L20

EUR/100 kg

50,67

0404 90 83 9170

L02

EUR/100 kg

42,06

L20

EUR/100 kg

54,00

0405 10 11 9500

L02

EUR/100 kg

72,00

L20

EUR/100 kg

97,08

0405 10 11 9700

L02

EUR/100 kg

73,79

L20

EUR/100 kg

99,50

0405 10 19 9500

L02

EUR/100 kg

72,00

L20

EUR/100 kg

97,08

0405 10 19 9700

L02

EUR/100 kg

73,79

L20

EUR/100 kg

99,50

0405 10 30 9100

L02

EUR/100 kg

72,00

L20

EUR/100 kg

97,08

0405 10 30 9300

L02

EUR/100 kg

73,79

L20

EUR/100 kg

99,50

0405 10 30 9700

L02

EUR/100 kg

73,79

L20

EUR/100 kg

99,50

0405 10 50 9500

L02

EUR/100 kg

72,00

L20

EUR/100 kg

97,08

0405 10 50 9700

L02

EUR/100 kg

73,79

L20

EUR/100 kg

99,50

0405 10 90 9000

L02

EUR/100 kg

76,50

L20

EUR/100 kg

103,15

0405 20 90 9500

L02

EUR/100 kg

67,51

L20

EUR/100 kg

91,01

0405 20 90 9700

L02

EUR/100 kg

70,20

L20

EUR/100 kg

94,64

0405 90 10 9000

L02

EUR/100 kg

92,11

L20

EUR/100 kg

124,18

0405 90 90 9000

L02

EUR/100 kg

73,66

L20

EUR/100 kg

99,32

0406 10 20 9640

L04

EUR/100 kg

26,72

L40

EUR/100 kg

33,40

0406 10 20 9650

L04

EUR/100 kg

22,27

L40

EUR/100 kg

27,84

0406 10 20 9830

L04

EUR/100 kg

8,27

L40

EUR/100 kg

10,32

0406 10 20 9850

L04

EUR/100 kg

10,01

L40

EUR/100 kg

12,52

0406 20 90 9913

L04

EUR/100 kg

19,83

L40

EUR/100 kg

24,78

0406 20 90 9915

L04

EUR/100 kg

26,92

L40

EUR/100 kg

33,65

0406 20 90 9917

L04

EUR/100 kg

28,62

L40

EUR/100 kg

35,76

0406 20 90 9919

L04

EUR/100 kg

31,96

L40

EUR/100 kg

39,96

0406 30 31 9730

L04

EUR/100 kg

3,56

L40

EUR/100 kg

8,36

0406 30 31 9930

L04

EUR/100 kg

3,56

L40

EUR/100 kg

8,36

0406 30 31 9950

L04

EUR/100 kg

5,18

L40

EUR/100 kg

12,16

0406 30 39 9500

L04

EUR/100 kg

3,56

L40

EUR/100 kg

8,36

0406 30 39 9700

L04

EUR/100 kg

5,18

L40

EUR/100 kg

12,16

0406 30 39 9930

L04

EUR/100 kg

5,18

L40

EUR/100 kg

12,16

0406 30 39 9950

L04

EUR/100 kg

5,87

L40

EUR/100 kg

13,75

0406 40 50 9000

L04

EUR/100 kg

31,42

L40

EUR/100 kg

39,26

0406 40 90 9000

L04

EUR/100 kg

32,27

L40

EUR/100 kg

40,33

0406 90 13 9000

L04

EUR/100 kg

35,76

L40

EUR/100 kg

51,19

0406 90 15 9100

L04

EUR/100 kg

36,97

L40

EUR/100 kg

52,90

0406 90 17 9100

L04

EUR/100 kg

36,97

L40

EUR/100 kg

52,90

0406 90 21 9900

L04

EUR/100 kg

35,93

L40

EUR/100 kg

51,30

0406 90 23 9900

L04

EUR/100 kg

32,21

L40

EUR/100 kg

46,31

0406 90 25 9900

L04

EUR/100 kg

31,59

L40

EUR/100 kg

45,22

0406 90 27 9900

L04

EUR/100 kg

28,60

L40

EUR/100 kg

40,96

0406 90 31 9119

L04

EUR/100 kg

26,45

L40

EUR/100 kg

37,91

0406 90 33 9119

L04

EUR/100 kg

26,45

L40

EUR/100 kg

37,91

0406 90 35 9190

L04

EUR/100 kg

37,66

L40

EUR/100 kg

54,17

0406 90 35 9990

L04

EUR/100 kg

37,66

L40

EUR/100 kg

54,17

0406 90 37 9000

L04

EUR/100 kg

35,76

L40

EUR/100 kg

51,19

0406 90 61 9000

L04

EUR/100 kg

40,71

L40

EUR/100 kg

58,91

0406 90 63 9100

L04

EUR/100 kg

40,11

L40

EUR/100 kg

57,85

0406 90 63 9900

L04

EUR/100 kg

38,55

L40

EUR/100 kg

55,87

0406 90 69 9910

L04

EUR/100 kg

39,12

L40

EUR/100 kg

56,69

0406 90 73 9900

L04

EUR/100 kg

32,91

L40

EUR/100 kg

47,15

0406 90 75 9900

L04

EUR/100 kg

33,57

L40

EUR/100 kg

48,27

0406 90 76 9300

L04

EUR/100 kg

29,81

L40

EUR/100 kg

42,66

0406 90 76 9400

L04

EUR/100 kg

33,38

L40

EUR/100 kg

47,78

0406 90 76 9500

L04

EUR/100 kg

30,91

L40

EUR/100 kg

43,87

0406 90 78 9100

L04

EUR/100 kg

32,69

L40

EUR/100 kg

47,76

0406 90 78 9300

L04

EUR/100 kg

32,38

L40

EUR/100 kg

46,25

0406 90 79 9900

L04

EUR/100 kg

26,74

L40

EUR/100 kg

38,44

0406 90 81 9900

L04

EUR/100 kg

33,38

L40

EUR/100 kg

47,78

0406 90 85 9930

L04

EUR/100 kg

36,59

L40

EUR/100 kg

52,67

0406 90 85 9970

L04

EUR/100 kg

33,57

L40

EUR/100 kg

48,27

0406 90 86 9200

L04

EUR/100 kg

32,45

L40

EUR/100 kg

48,11

0406 90 86 9400

L04

EUR/100 kg

34,77

L40

EUR/100 kg

50,84

0406 90 86 9900

L04

EUR/100 kg

36,59

L40

EUR/100 kg

52,67

0406 90 87 9300

L04

EUR/100 kg

30,22

L40

EUR/100 kg

44,65

0406 90 87 9400

L04

EUR/100 kg

30,85

L40

EUR/100 kg

45,09

0406 90 87 9951

L04

EUR/100 kg

32,78

L40

EUR/100 kg

46,93

0406 90 87 9971

L04

EUR/100 kg

32,78

L40

EUR/100 kg

46,93

0406 90 87 9973

L04

EUR/100 kg

32,19

L40

EUR/100 kg

46,08

0406 90 87 9974

L04

EUR/100 kg

34,48

L40

EUR/100 kg

49,14

0406 90 87 9975

L04

EUR/100 kg

34,19

L40

EUR/100 kg

48,31

0406 90 87 9979

L04

EUR/100 kg

32,21

L40

EUR/100 kg

46,31

0406 90 88 9300

L04

EUR/100 kg

26,69

L40

EUR/100 kg

39,30

0406 90 88 9500

L04

EUR/100 kg

27,52

L40

EUR/100 kg

39,32

Bestämmelseort definieras enligt följande:

L02

:

Andorra och Gibraltar.

L20

:

Alla bestämmelseorter utom L02, Ceuta, Melilla, Heliga stolen (Vatikanstaten), Förenta staterna, Bulgarien, Rumänien och de områden i Republiken Cypern där Republiken Cyperns regering inte utövar den faktiska kontrollen.

L04

:

Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kosovo, Serbien och Montenegro samt f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

L40

:

Alla bestämmelseorter utom L02, L04, Ceuta, Melilla, Island, Liechtenstein, Norge, Schweiz, Heliga stolen (Vatikanstaten), Förenta staterna, Bulgarien, Rumänien, Kroatien, Turkiet, Australien, Kanada, Nya Zeeland och de områden i Republiken Cypern där Republiken Cyperns regering inte utövar den faktiska kontrollen.

---

(1)  När det gäller berörda produkter som är avsedda för import till Dominikanska republiken inom ramen för kvoten för 2006/2007 enligt beslut 98/486/EG och som uppfyller villkoren i artikel 20a i förordning (EG) nr 174/1999 bör följande satser tillämpas:

| a) | Produkter med KN-nummer 0402 10 11 9000 och 0402 10 19 9000: |
| --- | --- |

a)

Produkter med KN-nummer 0402 10 11 9000 och 0402 10 19 9000:

0,00 EUR/100 kg

| b) | Produkter med KN-nummer 0402 21 11 9900, 0402 21 19 9900, 0402 21 91 9200 och 0402 21 99 9200: |
| --- | --- |

b)

Produkter med KN-nummer 0402 21 11 9900, 0402 21 19 9900, 0402 21 91 9200 och 0402 21 99 9200:

28,00 EUR/100 kg

Bestämmelseort definieras enligt följande:

| L02 | : | Andorra och Gibraltar. |
| --- | --- | --- |
| L20 | : | Alla bestämmelseorter utom L02, Ceuta, Melilla, Heliga stolen (Vatikanstaten), Förenta staterna, Bulgarien, Rumänien och de områden i Republiken Cypern där Republiken Cyperns regering inte utövar den faktiska kontrollen. |
| L04 | : | Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kosovo, Serbien och Montenegro samt f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. |
| L40 | : | Alla bestämmelseorter utom L02, L04, Ceuta, Melilla, Island, Liechtenstein, Norge, Schweiz, Heliga stolen (Vatikanstaten), Förenta staterna, Bulgarien, Rumänien, Kroatien, Turkiet, Australien, Kanada, Nya Zeeland och de områden i Republiken Cypern där Republiken Cyperns regering inte utövar den faktiska kontrollen. |

L02

:

Andorra och Gibraltar.

L20

:

Alla bestämmelseorter utom L02, Ceuta, Melilla, Heliga stolen (Vatikanstaten), Förenta staterna, Bulgarien, Rumänien och de områden i Republiken Cypern där Republiken Cyperns regering inte utövar den faktiska kontrollen.

L04

:

Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kosovo, Serbien och Montenegro samt f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

L40

:

Alla bestämmelseorter utom L02, L04, Ceuta, Melilla, Island, Liechtenstein, Norge, Schweiz, Heliga stolen (Vatikanstaten), Förenta staterna, Bulgarien, Rumänien, Kroatien, Turkiet, Australien, Kanada, Nya Zeeland och de områden i Republiken Cypern där Republiken Cyperns regering inte utövar den faktiska kontrollen.

---

| 25.8.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 232/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 232/27

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1267/2006

av den 24 augusti 2006

om fastställande av det högsta exportbidraget för smör inom ramen för den stående anbudsinfordran som fastställs i förordning (EG) nr 581/2004

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (1), särskilt artikel 31.3 tredje stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 581/2004 av den 26 mars 2004 om inledande av en stående anbudsinfordran för exportbidrag för vissa typer av smör (2) fastställs bestämmelser för en stående anbudsinfordran. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 581/2004 av den 26 mars 2004 om inledande av en stående anbudsinfordran för exportbidrag för vissa typer av smör (2) fastställs bestämmelser för en stående anbudsinfordran.

| (2) | Enligt artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 580/2004 av den 26 mars 2004 om fastställande av ett anbudsförfarande för exportbidrag för vissa mjölkprodukter (3) och en granskning av de anbud som inlämnats inom ramen för anbudsförfarandet är det lämpligt att fastställa ett högsta exportbidrag för den anbudsperiod som löper ut den 22 augusti 2006. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 580/2004 av den 26 mars 2004 om fastställande av ett anbudsförfarande för exportbidrag för vissa mjölkprodukter (3) och en granskning av de anbud som inlämnats inom ramen för anbudsförfarandet är det lämpligt att fastställa ett högsta exportbidrag för den anbudsperiod som löper ut den 22 augusti 2006.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För den stående anbudsinfordran som inleddes genom förordning (EG) nr 581/2004 för den anbudsperiod som löper ut den 22 augusti 2006 skall det högsta bidragsbeloppet för de produkter som avses i artikel 1.1 i den förordningen vara det som anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 25 augusti 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 augusti 2006.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 48. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1913/2005 (EUT L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EUT L 90, 27.3.2004, s. 64. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 409/2006 (EUT L 71, 10.3.2006, s. 5).

2

(3)  EUT L 90, 27.3.2004, s. 58. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1814/2005 (EUT L 292, 8.11.2005, s. 3).

3

---

BILAGA

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Produkt | Nomenklaturnummer för exportbidrag | Högsta exportbidragsbelopp för export till de destinationer som avses i artikel 1.1 andra stycket i förordning (EG) nr 581/2004 |
| Smör | ex ex 0405 10 19 9500 | — |
| Smör | ex ex 0405 10 19 9700 | 108,00 |
| Smörolja | ex ex 0405 90 10 9000 | 130,00 |

(EUR/100 kg)

Produkt

Nomenklaturnummer för exportbidrag

Högsta exportbidragsbelopp för export till de destinationer som avses i artikel 1.1 andra stycket i förordning (EG) nr 581/2004

Smör

ex ex 0405 10 19 9500

—

Smör

ex ex 0405 10 19 9700

108,00

Smörolja

ex ex 0405 90 10 9000

130,00

---

| 25.8.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 232/29 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 232/29

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1268/2006

av den 24 augusti 2006

om att inte bevilja exportbidrag för skummjölkspulver inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 582/2004

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden mjölk och mjölkprodukter (1), särskilt artikel 31.3 tredje stycket i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 582/2004 av den 26 mars 2004 om inledande av en stående anbudsinfordran för exportbidrag för skummjölkspulver (2) föreskrivs en stående anbudsinfordran för exportbidrag för skummjölkspulver. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 582/2004 av den 26 mars 2004 om inledande av en stående anbudsinfordran för exportbidrag för skummjölkspulver (2) föreskrivs en stående anbudsinfordran för exportbidrag för skummjölkspulver.

| (2) | I enlighet med artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 580/2004 av den 26 mars 2004 om fastställande av ett anbudsförfarande för exportbidrag för vissa mjölkprodukter (3) och efter en bedömning av de anbud som lämnats in inom ramen för anbudsinfordran bör exportbidrag inte beviljas för den anbudsperiod som löper ut den 22 augusti 2006. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 580/2004 av den 26 mars 2004 om fastställande av ett anbudsförfarande för exportbidrag för vissa mjölkprodukter (3) och efter en bedömning av de anbud som lämnats in inom ramen för anbudsinfordran bör exportbidrag inte beviljas för den anbudsperiod som löper ut den 22 augusti 2006.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Inom ramen för den stående anbudsinfordran som inleds genom förordning (EG) nr 582/2004 skall det inte beviljas några exportbidrag för den produkt och de destinationer som avses i artikel 1.1 i den förordningen för den anbudsperiod som löper den 22 augusti 2006.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 augusti 2006.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 48. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1913/2005 (EUT L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EUT L 90, 27.3.2004, s. 67. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 409/2006 (EUT L 71, 10.3.2006, s. 5).

2

(3)  EUT L 90, 27.3.2004, s. 58. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1814/2005 (EUT L 292, 8.11.2005, s. 3).

3

---

| 25.8.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 232/30 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 232/30

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1269/2006

av den 24 augusti 2006

om fastställande av lägsta försäljningspris för smör för den 15:e enskilda anbudsinfordran inom ramen för den stående anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1898/2005

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (1), särskilt artikel 10, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1898/2005 av den 9 november 2005 om tillämpningsbestämmelser för rådets förordning (EG) nr 1255/1999 beträffande försäljning av grädde, smör och koncentrerat smör på gemenskapens marknad (2) får interventionsorganen genom stående anbudsinfordran sälja vissa kvantiteter smör från interventionslager som de innehar och bevilja stöd för grädde, smör och koncentrerat smör. I artikel 25 i den förordningen anges det att ett lägsta försäljningspris skall fastställas för smör och ett högsta stödbelopp skall fastställas för grädde, smör och koncentrerat smör på grundval av de anbud som har inkommit i samband med varje enskild anbudsinfordran. Det anges också att priset eller stödbeloppet kan variera beroende på smörets avsedda användningsområde, dess fetthalt och iblandningsförfarandet. Beloppen för säkerheten för förädlingen skall enligt artikel 28 i förordning (EG) nr 1898/2005 fastställas utifrån dessa. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1898/2005 av den 9 november 2005 om tillämpningsbestämmelser för rådets förordning (EG) nr 1255/1999 beträffande försäljning av grädde, smör och koncentrerat smör på gemenskapens marknad (2) får interventionsorganen genom stående anbudsinfordran sälja vissa kvantiteter smör från interventionslager som de innehar och bevilja stöd för grädde, smör och koncentrerat smör. I artikel 25 i den förordningen anges det att ett lägsta försäljningspris skall fastställas för smör och ett högsta stödbelopp skall fastställas för grädde, smör och koncentrerat smör på grundval av de anbud som har inkommit i samband med varje enskild anbudsinfordran. Det anges också att priset eller stödbeloppet kan variera beroende på smörets avsedda användningsområde, dess fetthalt och iblandningsförfarandet. Beloppen för säkerheten för förädlingen skall enligt artikel 28 i förordning (EG) nr 1898/2005 fastställas utifrån dessa.

| (2) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- |

(2)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För den 15:e enskilda anbudsinfordran inom ramen för den stående anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1898/2005, fastställs de lägsta försäljningspriserna för smör från interventionslager och beloppet för säkerheten för förädlingen, vilka nämns i artiklarna 25 respektive 28 i den förordningen, i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 25 augusti 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 augusti 2006.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 48. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1913/2005 (EUT L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EUT L 308, 25.11.2005, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2107/2005 (EUT L 337, 22.12.2005, s. 20).

2

---

BILAGA

Lägsta försäljningspris för smör och beloppen på säkerheterna för förädlingen för den 15:e enskilda anbudsinfordran som utförs inom ramen för den stående anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1898/2005

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Formel | A | B |
| Iblandningsförfarande | Med spårämnen | Utan spårämnen | Med spårämnen | Utan spårämnen |
| Lägsta försäljningspris | Smör ≥ 82 % | Oförändrat | 206 | 210 | — | 210,2 |
| Koncentrerat | — | — | — | — |
| Förädlingssäkerhet | Oförändrat | 45 | 45 | — | 45 |
| Koncentrerat | — | — | — | — |

(EUR/100 kg)

Formel

A

B

Iblandningsförfarande

Med spårämnen

Utan spårämnen

Med spårämnen

Utan spårämnen

Lägsta försäljningspris

Smör ≥ 82 %

Oförändrat

206

210

—

210,2

Koncentrerat

—

—

—

—

Förädlingssäkerhet

Oförändrat

45

45

—

45

Koncentrerat

—

—

—

—

---

| 25.8.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 232/32 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 232/32

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1270/2006

av den 24 augusti 2006

om fastställande av högsta stödbelopp för grädde, smör och koncentrerat smör för den 15:e enskilda anbudsinfordran inom ramen för den stående anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1898/2005

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (1), särskilt artikel 10, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1898/2005 av den 9 november 2005 om tillämpningsbestämmelser för rådets förordning (EG) nr 1255/1999 beträffande försäljning av grädde, smör och koncentrerat smör på gemenskapens marknad (2) får interventionsorganen genom stående anbudsinfordran sälja vissa kvantiteter smör från interventionslager som de innehar och bevilja stöd för grädde, smör och koncentrerat smör. I artikel 25 i den förordningen anges det att ett lägsta försäljningspris skall fastställas för smör och ett högsta stödbelopp skall fastställas för grädde, smör och koncentrerat smör på grundval av de anbud som har inkommit i samband med varje enskild anbudsinfordran. Det anges också att priset eller stödbeloppet kan variera beroende på smörets avsedda användningsområde, dess fetthalt och iblandningsförfarandet. Beloppen för säkerheten för förädlingen skall enligt artikel 28 i förordning (EG) nr 1898/2005 fastställas utifrån dessa. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1898/2005 av den 9 november 2005 om tillämpningsbestämmelser för rådets förordning (EG) nr 1255/1999 beträffande försäljning av grädde, smör och koncentrerat smör på gemenskapens marknad (2) får interventionsorganen genom stående anbudsinfordran sälja vissa kvantiteter smör från interventionslager som de innehar och bevilja stöd för grädde, smör och koncentrerat smör. I artikel 25 i den förordningen anges det att ett lägsta försäljningspris skall fastställas för smör och ett högsta stödbelopp skall fastställas för grädde, smör och koncentrerat smör på grundval av de anbud som har inkommit i samband med varje enskild anbudsinfordran. Det anges också att priset eller stödbeloppet kan variera beroende på smörets avsedda användningsområde, dess fetthalt och iblandningsförfarandet. Beloppen för säkerheten för förädlingen skall enligt artikel 28 i förordning (EG) nr 1898/2005 fastställas utifrån dessa.

| (2) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- |

(2)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För den 15:e enskilda anbudsinfordran inom ramen för den stående anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1898/2005, fastställs de högsta stödbeloppen för grädde, smör och koncentrerat smör och beloppet för säkerheten för förädlingen, vilka nämns i artiklarna 25 respektive 28 i den förordningen, i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 25 augusti 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 augusti 2006.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 48. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1913/2005 (EUT L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EUT L 308, 25.11.2005, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2107/2005 (EUT L 337, 22.12.2005, s. 20).

2

---

BILAGA

Högsta stödbelopp för grädde, smör och koncentrerat smör och beloppen på säkerheterna för förädlingen för den 15:e enskilda anbudsinfordran inom ramen för den stående anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1898/2005

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Formel | A | B |
| Iblandningsförfarande | Med spårämnen | Utan spårämnen | Med spårämnen | Utan spårämnen |
| Högsta stödbelopp | Smör ≥ 82 % | 18,5 | 15 | 18 | 15 |
| Smör < 82 % | — | 14,63 | — | 14,6 |
| Koncentrerat smör | 22 | 18,5 | 22 | 18,5 |
| Grädde | — | — | 10 | 6,3 |
| Förädlingssäkerhet | Smör | 20 | — | 20 | — |
| Koncentrerat smör | 24 | — | 24 | — |
| Grädde | — | — | 11 | — |

(EUR/100 kg)

Formel

A

B

Iblandningsförfarande

Med spårämnen

Utan spårämnen

Med spårämnen

Utan spårämnen

Högsta stödbelopp

Smör ≥ 82 %

18,5

15

18

15

Smör < 82 %

—

14,63

—

14,6

Koncentrerat smör

22

18,5

22

18,5

Grädde

—

—

10

6,3

Förädlingssäkerhet

Smör

20

—

20

—

Koncentrerat smör

24

—

24

—

Grädde

—

—

11

—

---

| 25.8.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 232/34 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 232/34

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1271/2006

av den 24 augusti 2006

om den 5:e enskilda anbudsinfordran inom ramen för den stående anbudsinfordran som inleds genom förordning (EG) nr 796/2006

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (1), särskilt artikel 10, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 16.2 i kommissionens förordning (EG) nr 2771/1999 av den 16 december 1999 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1255/1999 när det gäller interventionsåtgärder på marknaden för smör och grädde (2) offentliggjordes ett meddelande om anbudsinfordran i Europeiska unionens officiella tidning i syfte att köpa upp smör genom en stående anbudsinfordran, inledd genom kommissionens förordning (EG) nr 796/2006 (3). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 16.2 i kommissionens förordning (EG) nr 2771/1999 av den 16 december 1999 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1255/1999 när det gäller interventionsåtgärder på marknaden för smör och grädde (2) offentliggjordes ett meddelande om anbudsinfordran i Europeiska unionens officiella tidning i syfte att köpa upp smör genom en stående anbudsinfordran, inledd genom kommissionens förordning (EG) nr 796/2006 (3).

| (2) | Mot bakgrund av de anbud som mottagits inom ramen för varje enskild anbudsinfordran måste det fastställas ett högsta uppköpspris eller fattas ett beslut om att det inte skall tilldelas några kvantiteter, i enlighet med artikel 17a i förordning (EG) nr 2771/1999. |
| --- | --- |

(2)

Mot bakgrund av de anbud som mottagits inom ramen för varje enskild anbudsinfordran måste det fastställas ett högsta uppköpspris eller fattas ett beslut om att det inte skall tilldelas några kvantiteter, i enlighet med artikel 17a i förordning (EG) nr 2771/1999.

| (3) | Granskning av de mottagna anbuden åstadkommer att inget kontrakt skall tilldelas. |
| --- | --- |

(3)

Granskning av de mottagna anbuden åstadkommer att inget kontrakt skall tilldelas.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För den 5:e enskilda anbudsinfordran i enlighet med den stående anbudsinfordran som inleddes genom förordning (EG) nr 796/2006, för vilken tidsfristen för inlämnande av anbud löpte ut den 22 augusti 2006, skall inget kontrakt tilldelas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 25 augusti 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 augusti 2006.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 48. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1913/2005 (EUT L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EGT L 333, 24.12.1999, s. 11. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2107/2005 (EUT L 337, 22.12.2005, s. 20).

2

(3)  EUT L 142, 30.5.2006, s. 4.

3

---

| 25.8.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 232/35 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 232/35

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1272/2006

av den 24 augusti 2006

om fastställande av högsta stödbelopp för koncentrerat smör för den 15:e enskilda anbudsinfordran som utförs inom ramen för den stående anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1898/2005

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (1), särskilt artikel 10, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 47 i kommissionens förordning (EG) nr 1898/2005 av den 9 november 2005 om tillämpningsbestämmelser för rådets förordning (EG) nr 1255/1999 beträffande försäljning av grädde, smör och koncentrerat smör på gemenskapens marknad (2) inleder interventionsorganen en stående anbudsinfordran för att bevilja stöd för koncentrerat smör. Artikel 54 i den förordningen fastställer att mot bakgrund av de anbud som har kommit in som svar på varje enskild anbudsinfordran bör ett högsta stödbelopp fastställas för koncentrerat smör med en fetthalt av minst 96 %. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 47 i kommissionens förordning (EG) nr 1898/2005 av den 9 november 2005 om tillämpningsbestämmelser för rådets förordning (EG) nr 1255/1999 beträffande försäljning av grädde, smör och koncentrerat smör på gemenskapens marknad (2) inleder interventionsorganen en stående anbudsinfordran för att bevilja stöd för koncentrerat smör. Artikel 54 i den förordningen fastställer att mot bakgrund av de anbud som har kommit in som svar på varje enskild anbudsinfordran bör ett högsta stödbelopp fastställas för koncentrerat smör med en fetthalt av minst 96 %.

| (2) | En säkerhet för slutanvändningen bör enligt artikel 53.4 i förordning (EG) nr 1898/2005 ställas för att garantera att detaljhandeln tar över det koncentrerade smöret. |
| --- | --- |

(2)

En säkerhet för slutanvändningen bör enligt artikel 53.4 i förordning (EG) nr 1898/2005 ställas för att garantera att detaljhandeln tar över det koncentrerade smöret.

| (3) | Mot bakgrund av de anbud som har kommit in bör det högsta stödbeloppet fastställas på en lämplig nivå och säkerheten för slutanvändningen bestämmas utifrån denna. |
| --- | --- |

(3)

Mot bakgrund av de anbud som har kommit in bör det högsta stödbeloppet fastställas på en lämplig nivå och säkerheten för slutanvändningen bestämmas utifrån denna.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För den 15:e enskilda anbudsinfordran som utförs inom ramen för den stående anbudsinfordran som har inletts i enlighet med förordning (EG) nr 1898/2005, skall det högsta stödbeloppet för koncentrerat smör med en fetthalt av minst 96 %, enligt artikel 47.1 i den förordningen, fastställas till 19,8 EUR/100 kg.

Den säkerhet för slutanvändningen som anges i artikel 53.4 i förordning (EG) nr 1898/2005 skall fastställas till 22 EUR/100 kg.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 25 augusti 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 augusti 2006.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 48. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1913/2005 (EUT L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EUT L 308, 25.11.2005, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2107/2005 (EUT L 337, 22.12.2005, s. 20).

2

---

| 25.8.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 232/36 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 232/36

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1273/2006

av den 24 augusti 2006

om fastställande av det lägsta försäljningspriset på smör inom den 47:e enskilda anbudsinfordran som utlysts inom ramen för den stående anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2771/1999

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (1), särskilt artikel 10c, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 21 i kommissionens förordning (EG) nr 2771/1999 av den 16 december 1999 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1255/1999 när det gäller interventionsåtgärder på marknaden för smör och grädde (2) har interventionsorganen bjudit ut vissa kvantiteter smör som de innehar till försäljning genom stående anbudsinfordran. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 21 i kommissionens förordning (EG) nr 2771/1999 av den 16 december 1999 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1255/1999 när det gäller interventionsåtgärder på marknaden för smör och grädde (2) har interventionsorganen bjudit ut vissa kvantiteter smör som de innehar till försäljning genom stående anbudsinfordran.

| (2) | Mot bakgrund av de anbud som mottagits inom ramen för varje enskild anbudsinfordran måste det fastställas ett lägsta försäljningspris eller fattas ett beslut om att det inte skall tilldelas några kvantiteter, i enlighet med artikel 24a i förordning (EG) nr 2771/1999. |
| --- | --- |

(2)

Mot bakgrund av de anbud som mottagits inom ramen för varje enskild anbudsinfordran måste det fastställas ett lägsta försäljningspris eller fattas ett beslut om att det inte skall tilldelas några kvantiteter, i enlighet med artikel 24a i förordning (EG) nr 2771/1999.

| (3) | På grundval av de anbud som mottagits bör det fastställas ett lägsta försäljningspris. |
| --- | --- |

(3)

På grundval av de anbud som mottagits bör det fastställas ett lägsta försäljningspris.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Inom den 47:e enskilda anbudsinfordran enligt förordning (EG) nr 2771/1999, för vilken tidsfristen för inlämnande av anbud löpte ut den 22 augusti 2006, skall det lägsta försäljningspriset på smör vara 237,20 EUR/100 kg.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 25 augusti 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 augusti 2006.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 48. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1913/2005 (EUT L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EGT L 333, 24.12.1999, s. 11. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1802/2005 (EUT L 290, 4.11.2005, s. 3).

2

---

| 25.8.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 232/37 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 232/37

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1274/2006

av den 24 augusti 2006

om fastställande av bidragssatserna för vissa mjölkprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 15 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (1), särskilt artikel 31.3, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 31.1 i rådets förordning (EG) nr 1255/1999 föreskrivs att skillnaden mellan priserna på världsmarknaden för de produkter som förtecknas i artikel 1 a–e och 1 g i nämnda förordning och priserna inom gemenskapen får täckas av ett exportbidrag. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 31.1 i rådets förordning (EG) nr 1255/1999 föreskrivs att skillnaden mellan priserna på världsmarknaden för de produkter som förtecknas i artikel 1 a–e och 1 g i nämnda förordning och priserna inom gemenskapen får täckas av ett exportbidrag.

| (2) | I kommissionens förordning (EG) nr 1043/2005 av den 30 juni 2005 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 3448/93 med avseende på ordningen för beviljande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget samt kriterierna för fastställande av bidragsbeloppen (2), anges de produkter för vilka det skall fastställas en bidragssats som skall tillämpas när dessa produkter exporteras i form av varor som förtecknas i bilaga II till förordning (EG) nr 1255/1999. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens förordning (EG) nr 1043/2005 av den 30 juni 2005 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 3448/93 med avseende på ordningen för beviljande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget samt kriterierna för fastställande av bidragsbeloppen (2), anges de produkter för vilka det skall fastställas en bidragssats som skall tillämpas när dessa produkter exporteras i form av varor som förtecknas i bilaga II till förordning (EG) nr 1255/1999.

| (3) | Enligt artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1043/2005 skall bidragssatsen fastställas för varje månad per 100 kg basprodukt. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1043/2005 skall bidragssatsen fastställas för varje månad per 100 kg basprodukt.

| (4) | När det gäller vissa mjölkprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget finns det emellertid, om det på förhand fastställs höga bidragssatser, en risk att de åtaganden som görs i samband med dessa bidrag äventyras. För att undvika detta måste lämpliga säkerhetsåtgärder vidtas utan att detta hindrar ingåendet av långtidskontrakt. Om en specifik bidragssats för förutfastställelse av bidrag bestäms för dessa produkter bör båda dessa syften kunna uppnås. |
| --- | --- |

(4)

När det gäller vissa mjölkprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget finns det emellertid, om det på förhand fastställs höga bidragssatser, en risk att de åtaganden som görs i samband med dessa bidrag äventyras. För att undvika detta måste lämpliga säkerhetsåtgärder vidtas utan att detta hindrar ingåendet av långtidskontrakt. Om en specifik bidragssats för förutfastställelse av bidrag bestäms för dessa produkter bör båda dessa syften kunna uppnås.

| (5) | I artikel 15.2 i förordning (EG) nr 1043/2005 föreskrivs att bidragssatsen i förekommande fall skall fastställas med hänsyn till de produktionsbidrag, det stöd och de andra åtgärder med motsvarande verkan som, i enlighet med förordningen om den gemensamma organisationen av marknaden för den aktuella produkten, är tillämpliga i alla medlemsstater för de basprodukter som förtecknas i bilaga I till förordning (EG) nr 1043/2005 eller därmed jämställda produkter. |
| --- | --- |

(5)

I artikel 15.2 i förordning (EG) nr 1043/2005 föreskrivs att bidragssatsen i förekommande fall skall fastställas med hänsyn till de produktionsbidrag, det stöd och de andra åtgärder med motsvarande verkan som, i enlighet med förordningen om den gemensamma organisationen av marknaden för den aktuella produkten, är tillämpliga i alla medlemsstater för de basprodukter som förtecknas i bilaga I till förordning (EG) nr 1043/2005 eller därmed jämställda produkter.

| (6) | I artikel 12.1 i förordning (EG) nr 1255/1999 föreskrivs att ett stöd skall utbetalas för skummjölk som producerats i gemenskapen och som bearbetas till kasein, om denna mjölk och det kasein som framställs av denna mjölk uppfyller vissa villkor. |
| --- | --- |

(6)

I artikel 12.1 i förordning (EG) nr 1255/1999 föreskrivs att ett stöd skall utbetalas för skummjölk som producerats i gemenskapen och som bearbetas till kasein, om denna mjölk och det kasein som framställs av denna mjölk uppfyller vissa villkor.

| (7) | I kommissionens förordning (EG) nr 1898/2005 av den 9 november 2005 om tillämpningsbestämmelser för rådets förordning (EG) nr 1255/1999 beträffande försäljning av grädde, smör och koncentrerat smör på gemenskapens marknad (3), fastställs att smör och grädde till reducerat pris skall göras tillgängliga för industrier som framställer vissa produkter. |
| --- | --- |

(7)

I kommissionens förordning (EG) nr 1898/2005 av den 9 november 2005 om tillämpningsbestämmelser för rådets förordning (EG) nr 1255/1999 beträffande försäljning av grädde, smör och koncentrerat smör på gemenskapens marknad (3), fastställs att smör och grädde till reducerat pris skall göras tillgängliga för industrier som framställer vissa produkter.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De bidragssatser som skall tillämpas på de basprodukter som förtecknas i bilaga I till förordning (EG) nr 1043/2005 och i artikel 1 i förordning (EG) nr 1255/1999, och som exporteras i form av varor som förtecknas i bilaga II till förordning (EG) nr 1255/1999, skall fastställas i överensstämmelse med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 25 augusti 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 augusti 2006.

På kommissionens vägnar

Günter VERHEUGEN

Vice ordförande

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 48. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 186/2004 (EUT L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  EUT L 172, 5.7.2005, s. 24.

2

(3)  EUT L 308, 25.11.2005, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 2107/2005 (EUT L 337, 22.12.2005, s. 20).

3

---

BILAGA

Bidragssatser som från och med den 25 augusti 2006 skall tillämpas för vissa mjölkprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Varuslag | Bidragssats |
| vid förutfastställelse av bidrag | annan |
| ex 0402 10 19 | Mjölk i form av pulver eller granulat eller i annan fast form, inte försatt med socker eller annat sötningsmedel, med en fetthalt av högst 1,5 viktprocent (PG 2): | | |
| a) | Vid export av varor enligt KN-nummer 3501 |

(EUR/100 kg)

KN-nummer

Varuslag

Bidragssats

vid förutfastställelse av bidrag

annan

ex 0402 10 19

Mjölk i form av pulver eller granulat eller i annan fast form, inte försatt med socker eller annat sötningsmedel, med en fetthalt av högst 1,5 viktprocent (PG 2):

a)

Vid export av varor enligt KN-nummer 3501

—

—

| b) | Vid export av andra varor |
| --- | --- |

b)

Vid export av andra varor

0,00

0,00

ex 0402 21 19

Mjölk i form av pulver eller granulat eller i annan fast form, inte försatt med socker eller annat sötningsmedel, med en fetthalt av 26 viktprocent (PG 3):

| a) | Vid export av varor som innehåller, i form av produkter som jämställs med PG 3, smör eller grädde till reducerat pris enligt förordning (EG) nr 1898/2005 |
| --- | --- |

a)

Vid export av varor som innehåller, i form av produkter som jämställs med PG 3, smör eller grädde till reducerat pris enligt förordning (EG) nr 1898/2005

22,51

22,51

| b) | Vid export av andra varor |
| --- | --- |

b)

Vid export av andra varor

54,00

54,00

ex 0405 10

Smör med en fetthalt av 82 viktprocent (PG 6):

| a) | Vid export av varor som innehåller smör eller grädde till reducerat pris, framställda i enlighet med de villkor som fastställs i förordning (EG) nr 1898/2005 |
| --- | --- |

a)

Vid export av varor som innehåller smör eller grädde till reducerat pris, framställda i enlighet med de villkor som fastställs i förordning (EG) nr 1898/2005

71,00

71,00

| b) | Vid export av varor enligt KN-nummer 2106 90 98 som innehåller minst 40 viktprocent mjölkfett |
| --- | --- |

b)

Vid export av varor enligt KN-nummer 2106 90 98 som innehåller minst 40 viktprocent mjölkfett

106,75

106,75

| c) | Vid export av andra varor |
| --- | --- |

c)

Vid export av andra varor

99,50

99,50

---

(1)  De bidragssater som fastställs i denna bilaga är från och med den 1 oktober 2004 inte tillämpliga på export till Bulgarien, från och med den 1 december 2005 till Rumånien, och från och med den 1 februari 2005 inte tillämpliga på varor enligt tabellerna I och II i protokoll nr 2 till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet av den 22 juli 1972 som exporteras till Schweiziska edsförbundet eller Furstendömet Liechtenstein.

---

II Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Kommissionen

| 25.8.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 232/40 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 232/40

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 24 augusti 2006

om finansiellt stöd från gemenskapen för utrotning av Newcastlesjuka i Danmark 2005

[delgivet med nr K(2006) 3805]

(Endast den danska texten är giltig)

(2006/579/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets beslut 90/424/EEG av den 26 juni 1990 om utgifter inom veterinärområdet (1), särskilt artiklarna 3 och 4, och

av följande skäl:

| (1) | För att så snabbt som möjligt bidra till att utrota Newcastlesjuka kan gemenskapen ge finansiellt stöd till de stödberättigande kostnader som uppstått i medlemsstaten, enligt de villkor som avses i artikel 4.2 i beslut 90/424/EEG. |
| --- | --- |

(1)

För att så snabbt som möjligt bidra till att utrota Newcastlesjuka kan gemenskapen ge finansiellt stöd till de stödberättigande kostnader som uppstått i medlemsstaten, enligt de villkor som avses i artikel 4.2 i beslut 90/424/EEG.

| (2) | Gemenskapens finansiella stöd inom ramen för nödåtgärderna för att bekämpa Newcastlesjuka är underkastat de regler som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 349/2005 av den 28 februari 2005 om villkor för gemenskapsbidrag för nödåtgärder och bekämpning av vissa djursjukdomar som avses i rådets beslut 90/424/EEG (2). |
| --- | --- |

(2)

Gemenskapens finansiella stöd inom ramen för nödåtgärderna för att bekämpa Newcastlesjuka är underkastat de regler som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 349/2005 av den 28 februari 2005 om villkor för gemenskapsbidrag för nödåtgärder och bekämpning av vissa djursjukdomar som avses i rådets beslut 90/424/EEG (2).

| (3) | Utbrott av Newcastlesjuka har konstaterats i Danmark under 2005. Förekomsten av denna sjukdom utgör ett allvarligt hot mot gemenskapens besättningar. |
| --- | --- |

(3)

Utbrott av Newcastlesjuka har konstaterats i Danmark under 2005. Förekomsten av denna sjukdom utgör ett allvarligt hot mot gemenskapens besättningar.

| (4) | Den 24 april 2006 framlade Danmark den senaste beräkningen av bruttokostnaderna för att utrota sjukdomen. |
| --- | --- |

(4)

Den 24 april 2006 framlade Danmark den senaste beräkningen av bruttokostnaderna för att utrota sjukdomen.

| (5) | De danska myndigheterna har fullständigt iakttagit de tekniska och administrativa skyldigheter som avses i artikel 3 i beslut 90/424/EEG och i artikel 6 i förordning (EG) nr 349/2005. |
| --- | --- |

(5)

De danska myndigheterna har fullständigt iakttagit de tekniska och administrativa skyldigheter som avses i artikel 3 i beslut 90/424/EEG och i artikel 6 i förordning (EG) nr 349/2005.

| (6) | Det finansiella stödet från gemenskapen utbetalas under förutsättning att de planerade åtgärderna genomförs effektivt och att myndigheterna inom fastställda tidsfrister lämnar alla de uppgifter som krävs. |
| --- | --- |

(6)

Det finansiella stödet från gemenskapen utbetalas under förutsättning att de planerade åtgärderna genomförs effektivt och att myndigheterna inom fastställda tidsfrister lämnar alla de uppgifter som krävs.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beviljande av finansiellt stöd från gemenskapen till Danmark

1.   Danmark kan erhålla finansiellt stöd från gemenskapen för de kostnader som uppstått vid nödåtgärderna för att bekämpa Newcastlesjuka 2005.

2.   Det finansiella stödet från gemenskapen motsvarar 50 % av de utgifter som berättigar till finansiellt stöd från gemenskapen. Det skall utbetalas enligt de villkor som föreskrivs i förordning (EG) nr 349/2005.

Artikel 2

Adressat

Detta beslut riktar sig till Konungariket Danmark.

Utfärdat i Bryssel den 24 augusti 2006.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 224, 18.8.1990, s. 19. Beslutet senast ändrat genom beslut 2006/53/EG (EUT L 29, 2.2.2006, s. 37).

1

(2)  EUT L 55, 1.3.2005, s. 12.

2

---

Rättelser

| 25.8.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 232/42 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 232/42

---

Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 1210/2006 av den 9 augusti 2006 om ändring för sextiosjunde gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med Usama bin Ladin, nätverket Al-Qaida och talibanerna associerade personer och enheter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 467/2001

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 219 av den 10 augusti 2006
  )

| 1. | På sidan 15 i bilagan i punkt 4 andra stycket skall det: |
| --- | --- |

1.

På sidan 15 i bilagan i punkt 4 andra stycket skall det:

i stället för:

”Kawa Farhad Hamawandi Kanabi Ahmad”

vara:

”Farhad Kanabi Ahmad”.

| 2. | På sidan 15 i bilagan i punkt 5 andra stycket skall det |
| --- | --- |

2.

På sidan 15 i bilagan i punkt 5 andra stycket skall det

i stället för:

”Mustapha Nasri Ait El Hadi Ben Abdul Kader Ait El Hadi”

vara:

”Mustapha Nasri Ben Abdul Kader Ait El Hadi”.

| 3. | På sidan 16 i bilagan i punkt 9 andra stycket skall det |
| --- | --- |

3.

På sidan 16 i bilagan i punkt 9 andra stycket skall det

i stället för:

”Noureddine Al-Drissi Ben Ali Ben Belkassem Al-Drissi”

vara:

”Noureddine Ben Ali Ben Belkassem Al-Drissi”.

| 4. | På sidan 16 i bilagan i punkt 10 andra stycket skall det |
| --- | --- |

4.

På sidan 16 i bilagan i punkt 10 andra stycket skall det

i stället för:

”Ibn Al-Shaykh Ali Mohamed Al-Libi Abdul Aziz Al Zar’ani Al Fakhiri”

vara:

”Ali Mohamed Abdul Aziz Al Zar’ani Al Fakhiri”.

| 5. | På sidan 16 i bilagan i punkt 11 andra stycket skall det |
| --- | --- |

5.

På sidan 16 i bilagan i punkt 11 andra stycket skall det

i stället för:

”Ibrahim Ben Hedhili Al-Hamami Ben Mohamed Al-Hamami”

vara:

”Ibrahim Ben Hedhili Ben Mohamed Al-Hamami”.

| 6. | På sidan 17 i bilagan i punkt 12 andra stycket skall det |
| --- | --- |

6.

På sidan 17 i bilagan i punkt 12 andra stycket skall det

i stället för:

”Kamal Ben Maoeldi Al-Hamraoui Ben Hassan Al-Hamraoui”

vara:

”Kamal Ben Maoeldi Ben Hassan Al-Hamraoui”.

| 7. | På sidan 17 i bilagan i punkt 13 andra stycket skall det |
| --- | --- |

7.

På sidan 17 i bilagan i punkt 13 andra stycket skall det

i stället för:

”Imad Ben Bechir Al-Jammali Ben Hamda Al-Jammali”

vara:

”Imad Ben Bechir Ben Hamda Al-Jammali”.

| 8. | På sidan 17 i bilagan i punkt 14 andra stycket skall det |
| --- | --- |

8.

På sidan 17 i bilagan i punkt 14 andra stycket skall det

i stället för:

”Riadh Al-Jelassi Ben Belkassem Ben Mohamed Al-Jelassi”

vara:

”Riadh Ben Belkassem Ben Mohamed Al-Jelassi”.

| 9. | På sidan 17 i bilagan i punkt 15 andra stycket skall det |
| --- | --- |

9.

På sidan 17 i bilagan i punkt 15 andra stycket skall det

i stället för:

”Faouzi Al-Jendoubi Ben Mohamed Ben Ahmed Al-Jendoubi”

vara:

”Faouzi Ben Mohamed Ben Ahmed Al-Jendoubi”.

| 10. | På sidan 17 i bilagan i punkt 16 andra stycket skall det |
| --- | --- |

10.

På sidan 17 i bilagan i punkt 16 andra stycket skall det

i stället för:

”Tarek Ben Habib Al-Maaroufi Ben Al-Toumi Al-Maaroufi”

vara:

”Tarek Ben Habib Ben Al-Toumi Al-Maaroufi”.

| 11. | På sidan 17 i bilagan i punkt 17 andra stycket skall det |
| --- | --- |

11.

På sidan 17 i bilagan i punkt 17 andra stycket skall det

i stället för:

”Lofti Al-Rihani Ben Abdul Hamid Ben Ali Al-Rihani”

vara:

”Lofti Ben Abdul Hamid Ben Ali Al-Rihani”.

| 12. | På sidan 18 i bilagan i punkt 18 andra stycket skall det |
| --- | --- |

12.

På sidan 18 i bilagan i punkt 18 andra stycket skall det

i stället för:

”Nazih Abdul Hamed Al-Raghie Nabih Al-Ruqai’i (alias a) Anas Al-Liby, b) Anas Al-Sibai Al-Libi, c) Nazih Al-Raghie, d) Nazih Abdul Hamed Al-Raghie, (e) Anas Al-Sabai)”

vara:

”Nazih Abdul Hamed Nabih Al-Ruqai’i (alias a) Anas Al-Liby, b) Anas Al-Sibai, c) Nazih Abdul Hamed Al-Raghie)”.

| 13. | På sidan 18 i bilagan i punkt 19 andra stycket skall det |
| --- | --- |

13.

På sidan 18 i bilagan i punkt 19 andra stycket skall det

i stället för:

”Faraj Farj Faraj Hassan Hussein Al Saadi Al-Sa’idi (alias a) Mohamed Abdulla Imad, b) Muhamad Abdullah Imad, c) Imad Mouhamed Abdellah, d) Faraj Farj Hassan Al Saadi, e) Hamza ’the Libyan’Al Libi, f) Abdallah Abd al-Rahim)”

vara:

”Faraj Farj Hussein Al-Sa’idi (alias a) Mohamed Abdulla Imad, b) Muhamad Abdullah Imad, c) Imad Mouhamed Abdellah, d) Faraj Farj Hassan Al Saadi, e) Hamza Al Libi, f) Abdallah Abd al-Rahim)”.

| 14. | På sidan 18 i bilagan i punkt 20 andra stycket skall det |
| --- | --- |

14.

På sidan 18 i bilagan i punkt 20 andra stycket skall det

i stället för:

”Al-Azhar Ben Mohammed Ben Mmar Al-Tlili Ben Abdallah Al-Tlili”

vara:

”Al-Azhar Ben Ammar Ben Abdallah Al-Tlili”.

| 15. | På sidan 18 i bilagan i punkt 21 andra stycket skall det |
| --- | --- |

15.

På sidan 18 i bilagan i punkt 21 andra stycket skall det

i stället för:

”Habib Al-Wadhani Ben Ali Ben Said Al-Wadhani”

vara:

”Habib Ben Ali Ben Said Al-Wadhani”.

| 16. | På sidan 18 i bilagan i punkt 22 andra stycket skall det |
| --- | --- |

16.

På sidan 18 i bilagan i punkt 22 andra stycket skall det

i stället för:

”Imad Ben Al-Mekki Al-Zarkaoui Ben Al-Akhdar Al-Zarkaoui”

vara:

”Imad Ben Al-Mekki Ben Al-Akhdar Al-Zarkaoui”.

| 17. | På sidan 18 i bilagan i punkt 23 andra stycket skall det |
| --- | --- |

17.

På sidan 18 i bilagan i punkt 23 andra stycket skall det

i stället för:

”Nabil Ben Attia Ben Mohamed Ben Ali Ben Attia”,

vara:

”Nabil Ben Mohamed Ben Ali Ben Attia”.

| 18. | På sidan 19 i bilagan i punkt 24 andra stycket skall det |
| --- | --- |

18.

På sidan 19 i bilagan i punkt 24 andra stycket skall det

i stället för:

”Lased Al As’ad Ben Heni Hani (alias a) Lased Ben Heni Low, b) Mohamed Abu Abda)”

vara:

”Al As’ad Ben Hani (alias a) Lased Ben Heni, b) Mohamed Abu Abda)”;

i stället för:

”b) Dömd i Italien den 11 november 2002”

vara:

”b) Dömd i Italien den 11 december 2002”.

| 19. | På sidan 19 i bilagan i punkt 25 andra stycket skall det |
| --- | --- |

19.

På sidan 19 i bilagan i punkt 25 andra stycket skall det

i stället för:

”Hamadi Ben Ali Ben Abdul Aziz Bouyehia Ben Ali Bouyehia”

vara:

”Hamadi Ben Abdul Aziz Ben Ali Bouyehia”.

| 20. | På sidan 19 i bilagan i punkt 26 andra stycket skall det |
| --- | --- |

20.

På sidan 19 i bilagan i punkt 26 andra stycket skall det

i stället för:

”Fethi Ben Al-Rabei Mnasri Ben Absha Mnasri”

vara:

”Fethi Ben Al-Rabei Ben Absha Mnasri”;

i stället för:

”Född i Nefza, Baja, Tunisien”

vara:

”Född i Baja, Tunisien”.

| 21. | På sidan 19 i bilagan i punkt 27 andra stycket skall det |
| --- | --- |

21.

På sidan 19 i bilagan i punkt 27 andra stycket skall det

i stället för:

”Saadi Nessim Nassim Ben Mohamed Al-Cherif Ben Mohamed Saleh Al-Saadi”

vara:

”Nessim Ben Mohamed Al-Cherif Ben Mohamed Saleh Al-Saadi”.

| 22. | På sidan 19 i bilagan i punkt 28 andra stycket skall det |
| --- | --- |

22.

På sidan 19 i bilagan i punkt 28 andra stycket skall det

i stället för:

”Ibrahim Ali Muhammad Abu Bakr Abu Bakr Tantoush (alias a) Al-Libi, b) Abd al-Muhsin, c) Ibrahim Ali Muhammad Abu Bakr, d) Abdul Rahman, e) Abu Anas Al-Libi)”

vara:

”Ibrahim Ali Abu Bakr Tantoush (alias a) Abd al-Muhsin, b) Ibrahim Ali Muhammad Abu Bakr, c) Abdul Rahman, d) Abu Anas, e) Al-Libi)”.

---