# Europeiska unionens L 150/2006

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 150 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 49 årgången3 juni 2006 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 150

Svensk utgåva

Lagstiftning

49 årgången3 juni 2006

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 829/2006 av den 2 juni 2006 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 830/2006 av den 2 juni 2006 om ändring av förordning (EG) nr 1342/2003 beträffande import av spannmål och ris | 3 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 831/2006 av den 2 juni 2006 om ändring av förordning (EG) nr 622/2003 om åtgärder för att genomföra gemensamma grundläggande standarder avseende luftfartsskydd (
  1
  ) | 4 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 832/2006 av den 2 juni 2006 om fördelningen mellan leveranser och direktförsäljning av de nationella referenskvantiteter som fastställts för 2005/2006 i bilaga I till rådets förordning (EG) nr 1788/2003 | 6 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 833/2006 av den 2 juni 2006 om fastställande av utjämningsstöd för bananer producerade och saluförda i gemenskapen under år 2005 och av ett fast förskottsbelopp för år 2006 | 9 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

Sida

Kommissionens förordning (EG) nr 829/2006 av den 2 juni 2006 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

*

Kommissionens förordning (EG) nr 830/2006 av den 2 juni 2006 om ändring av förordning (EG) nr 1342/2003 beträffande import av spannmål och ris

3

*

Kommissionens förordning (EG) nr 831/2006 av den 2 juni 2006 om ändring av förordning (EG) nr 622/2003 om åtgärder för att genomföra gemensamma grundläggande standarder avseende luftfartsskydd (
  1
  )

1

4

*

Kommissionens förordning (EG) nr 832/2006 av den 2 juni 2006 om fördelningen mellan leveranser och direktförsäljning av de nationella referenskvantiteter som fastställts för 2005/2006 i bilaga I till rådets förordning (EG) nr 1788/2003

6

*

Kommissionens förordning (EG) nr 833/2006 av den 2 juni 2006 om fastställande av utjämningsstöd för bananer producerade och saluförda i gemenskapen under år 2005 och av ett fast förskottsbelopp för år 2006

9

| | | II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Rådet |
| | * | Rådets beslut av den 15 maj 2006 om tillstånd för Konungariket Spanien att tillämpa en åtgärd som avviker från artikel 11 och artikel 28e i sjätte direktivet 77/388/EEG beträffande harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter | 11 |
| | * | Rådets beslut av den 15 maj 2006 om tillstånd för Republiken Litauen att tillämpa en åtgärd som avviker från artikel 21 i sjätte direktivet 77/388/EEG beträffande harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter | 13 |
| | * | Rådets beslut av den 15 maj 2006 om tillstånd för Republiken Litauen att tillämpa en åtgärd som avviker från artikel 11 och artikel 28e i sjätte direktivet 77/388/EEG angående harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter | 15 |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens beslut av den 24 maj 2006 om de nationella bestämmelser som anmälts av Republiken Tjeckien enligt artikel 95.4 i EG-fördraget beträffande högsta tillåtna kadmiumhalt i gödselmedel
  [delgivet med nr K(2006) 2036]

   (
  1
  ) | 17 |
| | * | Kommissionens beslut av den 30 maj 2006 om ändring av beslut 2006/346/EG om vissa skyddsåtgärder mot klassisk svinpest i Tyskland
  [delgivet med nr K(2006) 2058]

   (
  1
  ) | 24 |

II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

*

Rådets beslut av den 15 maj 2006 om tillstånd för Konungariket Spanien att tillämpa en åtgärd som avviker från artikel 11 och artikel 28e i sjätte direktivet 77/388/EEG beträffande harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter

11

*

Rådets beslut av den 15 maj 2006 om tillstånd för Republiken Litauen att tillämpa en åtgärd som avviker från artikel 21 i sjätte direktivet 77/388/EEG beträffande harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter

13

*

Rådets beslut av den 15 maj 2006 om tillstånd för Republiken Litauen att tillämpa en åtgärd som avviker från artikel 11 och artikel 28e i sjätte direktivet 77/388/EEG angående harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter

15

Kommissionen

*

Kommissionens beslut av den 24 maj 2006 om de nationella bestämmelser som anmälts av Republiken Tjeckien enligt artikel 95.4 i EG-fördraget beträffande högsta tillåtna kadmiumhalt i gödselmedel
  [delgivet med nr K(2006) 2036]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2006) 2036]

1

17

*

Kommissionens beslut av den 30 maj 2006 om ändring av beslut 2006/346/EG om vissa skyddsåtgärder mot klassisk svinpest i Tyskland
  [delgivet med nr K(2006) 2058]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2006) 2058]

1

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

| 3.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 150/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 150/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 829/2006

av den 2 juni 2006

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 3 juni 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 2 juni 2006.

På kommissionens vägnar

J. L. DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 386/2005 (EUT L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 2 juni 2006 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | 052 | 78,4 |
| 204 | 48,6 |
| 999 | 63,5 |
| 0707 00 05 | 052 | 71,3 |
| 999 | 71,3 |
| 0709 90 70 | 052 | 85,8 |
| 999 | 85,8 |
| 0805 50 10 | 388 | 56,4 |
| 508 | 52,4 |
| 528 | 56,0 |
| 999 | 54,9 |
| 0808 10 80 | 388 | 90,3 |
| 400 | 114,3 |
| 404 | 107,1 |
| 508 | 73,8 |
| 512 | 86,6 |
| 524 | 88,5 |
| 528 | 88,5 |
| 720 | 103,9 |
| 804 | 104,7 |
| 999 | 95,3 |
| 0809 10 00 | 052 | 208,4 |
| 999 | 208,4 |
| 0809 20 95 | 052 | 227,5 |
| 999 | 227,5 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

052

78,4

204

48,6

999

63,5

0707 00 05

052

71,3

999

71,3

0709 90 70

052

85,8

999

85,8

0805 50 10

388

56,4

508

52,4

528

56,0

999

54,9

0808 10 80

388

90,3

400

114,3

404

107,1

508

73,8

512

86,6

524

88,5

528

88,5

720

103,9

804

104,7

999

95,3

0809 10 00

052

208,4

999

208,4

0809 20 95

052

227,5

999

227,5

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 750/2005 (EUT L 126, 19.5.2005, s. 12). Koden ”999” betecknar ”övrig ursprung”.

---

| 3.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 150/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 150/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 830/2006

av den 2 juni 2006

om ändring av förordning (EG) nr 1342/2003 beträffande import av spannmål och ris

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 24 andra stycket,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1785/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för ris (2), särskilt artikel 25.2, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt rådets förordning (EG) nr 2007/2000 (3), i vilken det införs särskilda handelsåtgärder för länder och territorier som deltar i eller är knutna till Europeiska unionens stabiliserings- och associeringsprocess, är det tillåtet att till gemenskapen importera ris och spannmål med ursprung i Albanien, Bosnien och Hercegovina och i Montenegros, Serbiens eller Kosovos tullområde utan kvantitativa begränsningar och utan tullar och avgifter. |
| --- | --- |

(1)

Enligt rådets förordning (EG) nr 2007/2000 (3), i vilken det införs särskilda handelsåtgärder för länder och territorier som deltar i eller är knutna till Europeiska unionens stabiliserings- och associeringsprocess, är det tillåtet att till gemenskapen importera ris och spannmål med ursprung i Albanien, Bosnien och Hercegovina och i Montenegros, Serbiens eller Kosovos tullområde utan kvantitativa begränsningar och utan tullar och avgifter.

| (2) | I artikel 16 i kommissionens förordning (EG) nr 1342/2003 av den 28 juli 2003 om särskilda tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser för spannmål och ris (4) fastställs att medlemsstaterna skall lämna meddelande till kommissionen om ansökningar om import- och exportlicenser. I dessa meddelanden behöver inte ursprunget anges för annat spannmål än vete. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 16 i kommissionens förordning (EG) nr 1342/2003 av den 28 juli 2003 om särskilda tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser för spannmål och ris (4) fastställs att medlemsstaterna skall lämna meddelande till kommissionen om ansökningar om import- och exportlicenser. I dessa meddelanden behöver inte ursprunget anges för annat spannmål än vete.

| (3) | För att noggrant kunna följa importen av ris och spannmål bör medlemsstaterna meddela de ursprung som anges i importlicenserna för allt spannmål och ris. |
| --- | --- |

(3)

För att noggrant kunna följa importen av ris och spannmål bör medlemsstaterna meddela de ursprung som anges i importlicenserna för allt spannmål och ris.

| (4) | Förordning (EG) nr 1342/2003 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Förordning (EG) nr 1342/2003 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I artikel 16 i förordning (EG) nr 1342/2003 skall punkt 2 ersättas med följande:

”2.   När det gäller de utfärdade importlicenserna skall medlemsstaterna varje dag meddela vilka kvantiteter som omfattas av licenserna uppdelade efter ursprung och produktkod och, när det gäller vete, efter kvalitetskategori. Ursprunget skall också anges i meddelandena om importlicenser för ris.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 2 juni 2006.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1154/2005 (EUT L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 96. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 247/2006 (EUT L 42, 14.2.2006, s. 1).

2

(3)  EGT L 240, 23.9.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1946/2005 (EUT L 312, 29.11.2005, s. 1).

3

(4)  EUT L 189, 29.7.2003 s. 12. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1092/2004 (EUT L 209, 11.6.2004, s. 9).

4

---

| 3.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 150/4 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 150/4

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 831/2006

av den 2 juni 2006

om ändring av förordning (EG) nr 622/2003 om åtgärder för att genomföra gemensamma grundläggande standarder avseende luftfartsskydd

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2320/2002 av den 16 december 2002 om införande av gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten (1), särskilt artikel 4.2, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EG) nr 2320/2002 är kommissionen skyldig att vidta åtgärder för att genomföra gemensamma grundläggande standarder för luftfartsskydd i hela gemenskapen. Den första rättsakt där sådana åtgärder fastställdes var kommissionens förordning (EG) nr 622/2003 av den 4 april 2003 om åtgärder för att genomföra gemensamma grundläggande standarder avseende luftfartsskydd (2). |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EG) nr 2320/2002 är kommissionen skyldig att vidta åtgärder för att genomföra gemensamma grundläggande standarder för luftfartsskydd i hela gemenskapen. Den första rättsakt där sådana åtgärder fastställdes var kommissionens förordning (EG) nr 622/2003 av den 4 april 2003 om åtgärder för att genomföra gemensamma grundläggande standarder avseende luftfartsskydd (2).

| (2) | Det finns ett behov av bestämmelser som preciserar de gemensamma grundläggande standarderna. |
| --- | --- |

(2)

Det finns ett behov av bestämmelser som preciserar de gemensamma grundläggande standarderna.

| (3) | När det gäller åtgärder för att genomföra standarder för flygbolagens materiel och för frakt, kurirpost och expresspaket bör förordning (EG) nr 622/2003 ändras mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts. |
| --- | --- |

(3)

När det gäller åtgärder för att genomföra standarder för flygbolagens materiel och för frakt, kurirpost och expresspaket bör förordning (EG) nr 622/2003 ändras mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts.

| (4) | Enligt rådets förordning (EG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (3) måste lämpliga skydds- och säkerhetsstandarder uppfyllas för att status som godkänd ekonomisk aktör skall beviljas. Den behöriga myndigheten i medlemsstaten bör överväga att ta hänsyn till den relevanta information som tillhandahålls av tullmyndigheten när den utser, godkänner eller förtecknar en aktör som säkerhetsgodkänd speditör. |
| --- | --- |

(4)

Enligt rådets förordning (EG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (3) måste lämpliga skydds- och säkerhetsstandarder uppfyllas för att status som godkänd ekonomisk aktör skall beviljas. Den behöriga myndigheten i medlemsstaten bör överväga att ta hänsyn till den relevanta information som tillhandahålls av tullmyndigheten när den utser, godkänner eller förtecknar en aktör som säkerhetsgodkänd speditör.

| (5) | I enlighet med förordning (EG) nr 2320/2002 bör de åtgärder som fastställs i bilagan till förordning (EG) nr 622/2003 vara hemliga och inte offentliggöras, i syfte att förebygga olagliga handlingar. Samma regel gäller också för rättsakter med ändringar. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med förordning (EG) nr 2320/2002 bör de åtgärder som fastställs i bilagan till förordning (EG) nr 622/2003 vara hemliga och inte offentliggöras, i syfte att förebygga olagliga handlingar. Samma regel gäller också för rättsakter med ändringar.

| (6) | Förordning (EG) nr 622/2003 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Förordning (EG) nr 622/2003 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för luftfartsskyddet inom den civila luftfarten. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för luftfartsskyddet inom den civila luftfarten.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till förordning (EG) nr 622/2003 skall ändras i enlighet med bilagan till denna förordning.

Artikel 3 i den förordningen skall gälla beträffande denna bilagas konfidentialitet.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 2 juni 2006.

På kommissionens vägnar

Jacques BARROT

Vice ordförande

---

(1)  EGT L 355, 30.12.2002, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 849/2004 (EUT L 158, 30.4.2004, s. 1).

1

(2)  EUT L 89, 5.4.2003, s. 9. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 240/2006 (EUT L 40, 11.2.2006, s. 3).

2

(3)  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 648/2005 (EUT L 117, 4.5.2005, s. 13).

3

---

BILAGA

I enlighet med artikel 1 är denna bilaga hemlig och skall inte offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

---

| 3.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 150/6 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 150/6

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 832/2006

av den 2 juni 2006

om fördelningen mellan ”leveranser” och ”direktförsäljning” av de nationella referenskvantiteter som fastställts för 2005/2006 i bilaga I till rådets förordning (EG) nr 1788/2003

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1788/2003 av den 29 september 2003 om införande av en avgift inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter (1), särskilt artikel 6.4 och artikel 8, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 6 i förordning (EG) nr 1788/2003 föreskrivs att medlemsstaterna skall fastställa individuella referenskvantiteter för producenterna. En producent kan ha antingen en eller två individuella referenskvantiteter, en för leverans och en för direktförsäljning, och omställningen mellan en producents referenskvantiteter kan göras på vederbörligen motiverad begäran från producenten. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 6 i förordning (EG) nr 1788/2003 föreskrivs att medlemsstaterna skall fastställa individuella referenskvantiteter för producenterna. En producent kan ha antingen en eller två individuella referenskvantiteter, en för leverans och en för direktförsäljning, och omställningen mellan en producents referenskvantiteter kan göras på vederbörligen motiverad begäran från producenten.

| (2) | I kommissionens förordning (EG) nr 490/2005 av den 29 mars 2005 om fördelningen mellan ”leveranser” och ”direktförsäljning” av de nationella referenskvantiteter som fastställts för 2004/2005 i bilaga I till rådets förordning (EG) nr 1788/2003 (2) fastställs fördelningen mellan ”leveranser” och ”direktförsäljning” för perioden 1 april 2004–31 mars 2005 för Belgien, Tjeckien, Danmark, Tyskland, Estland, Grekland, Spanien, Frankrike, Irland, Italien, Cypern, Lettland, Litauen, Luxemburg, Ungern, Malta, Nederländerna, Österrike, Portugal, Slovakien, Finland, Sverige och Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens förordning (EG) nr 490/2005 av den 29 mars 2005 om fördelningen mellan ”leveranser” och ”direktförsäljning” av de nationella referenskvantiteter som fastställts för 2004/2005 i bilaga I till rådets förordning (EG) nr 1788/2003 (2) fastställs fördelningen mellan ”leveranser” och ”direktförsäljning” för perioden 1 april 2004–31 mars 2005 för Belgien, Tjeckien, Danmark, Tyskland, Estland, Grekland, Spanien, Frankrike, Irland, Italien, Cypern, Lettland, Litauen, Luxemburg, Ungern, Malta, Nederländerna, Österrike, Portugal, Slovakien, Finland, Sverige och Förenade kungariket.

| (3) | För Polen och Slovenien fastställs grunden för de individuella referenskvantiteterna i tabell f i bilaga I till förordning (EG) nr 1788/2003. |
| --- | --- |

(3)

För Polen och Slovenien fastställs grunden för de individuella referenskvantiteterna i tabell f i bilaga I till förordning (EG) nr 1788/2003.

| (4) | I enlighet med artikel 25.2 i kommissionens förordning (EG) nr 595/2004 av den 30 mars 2004 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1788/2003 om införande av en avgift inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter (3) har Belgien, Tjeckien, Danmark, Tyskland, Estland, Grekland, Spanien, Frankrike, Irland, Italien, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Nederländerna, Österrike, Polen, Portugal, Slovenien, Slovakien, Finland och Förenade kungariket anmält hur stora kvantiteter som på producenternas begäran har ställts om definitivt mellan individuella referenskvantiteter för leveranser och direktförsäljning. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 25.2 i kommissionens förordning (EG) nr 595/2004 av den 30 mars 2004 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1788/2003 om införande av en avgift inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter (3) har Belgien, Tjeckien, Danmark, Tyskland, Estland, Grekland, Spanien, Frankrike, Irland, Italien, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Nederländerna, Österrike, Polen, Portugal, Slovenien, Slovakien, Finland och Förenade kungariket anmält hur stora kvantiteter som på producenternas begäran har ställts om definitivt mellan individuella referenskvantiteter för leveranser och direktförsäljning.

| (5) | I artikel 6.4 i förordning (EG) nr 1788/2003 fastställs att den del av den finländska nationella referenskvantitet som är avdelad för sådana leveranser som avses i artikel 1 i den förordningen kan ökas upp till högst 200 000 ton som kompensation till de finländska Slom-producenterna. I enlighet med artikel 6 i kommissionens förordning (EG) nr 671/95 av den 29 mars 1995 om tilldelning av en särskild referenskvantitet till vissa producenter av mjölk och mjölkprodukter i Österrike och Finland (4), har Finland meddelat kvantiteterna för regleringsåret 2005/2006. |
| --- | --- |

(5)

I artikel 6.4 i förordning (EG) nr 1788/2003 fastställs att den del av den finländska nationella referenskvantitet som är avdelad för sådana leveranser som avses i artikel 1 i den förordningen kan ökas upp till högst 200 000 ton som kompensation till de finländska Slom-producenterna. I enlighet med artikel 6 i kommissionens förordning (EG) nr 671/95 av den 29 mars 1995 om tilldelning av en särskild referenskvantitet till vissa producenter av mjölk och mjölkprodukter i Österrike och Finland (4), har Finland meddelat kvantiteterna för regleringsåret 2005/2006.

| (6) | Det är därför lämpligt att fastställa fördelningen mellan ”leveranser” och ”direktförsäljning” av de nationella referenskvantiteterna för perioden 1 april 2005–31 mars 2006 som fastställts i bilaga I till förordning (EG) nr 1788/2003. |
| --- | --- |

(6)

Det är därför lämpligt att fastställa fördelningen mellan ”leveranser” och ”direktförsäljning” av de nationella referenskvantiteterna för perioden 1 april 2005–31 mars 2006 som fastställts i bilaga I till förordning (EG) nr 1788/2003.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Fördelningen mellan ”leveranser” och ”direktförsäljning” av de nationella referenskvantiteter för perioden 1 april 2005–31 mars 2006 som fastställts i bilaga I till förordning (EG) nr 1788/2003 anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 2 juni 2006.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 123. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 2217/2004 (EUT L 375, 23.12.2004, s. 1).

1

(2)  EUT L 81, 30.3.2005, s. 38.

2

(3)  EUT L 94, 31.3.2004, s. 22.

3

(4)  EGT L 70, 30.3.1995, s. 2. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1390/95 (EGT L 135, 21.6.1995, s. 4).

4

---

BILAGA

| (ton) |
| --- |
| Medlemsstater | Leveranser | Direktförsäljning |
| Belgien | 3 241 729,385 | 68 701,615 |
| Tjeckien | 2 678 931,873 | 3 211,127 |
| Danmark | 4 454 890,422 | 457,578 |
| Tyskland | 27 768 465,858 | 95 361,430 |
| Estland | 604 421,618 | 20 061,382 |
| Grekland | 819 675,000 | 838,000 |
| Spanien | 6 049 899,450 | 67 050,550 |
| Frankrike | 23 880 183,860 | 355 614,140 |
| Irland | 5 391 601,672 | 4 162,328 |
| Italien | 10 284 048,141 | 246 011,859 |
| Cypern | 141 234,000 | 3 966,000 |
| Lettland | 677 568,191 | 17 826,809 |
| Litauen | 1 520 288,261 | 126 650,739 |
| Luxemburg | 268 554,000 | 495,000 |
| Ungern | 1 801 879,062 | 145 400,938 |
| Malta | 48 698,000 | 0,000 |
| Nederländerna | 11 000 292,000 | 74 400,000 |
| Österrike | 2 636 060,676 | 114 329,036 |
| Polen | 8 637 939,612 | 326 077,388 |
| Portugal (1) | 1 911 803,000 | 8 658,000 |
| Slovenien | 518 213,850 | 42 210,150 |
| Slovakien | 1 004 991,065 | 8 324,935 |
| Finland | 2 399 925,465 | 7 862,542 |
| Sverige | 3 300 000,000 | 3 000,000 |
| Förenade kungariket | 14 486 038,657 | 123 708,344 |

(ton)

Medlemsstater

Leveranser

Direktförsäljning

Belgien

3 241 729,385

68 701,615

Tjeckien

2 678 931,873

3 211,127

Danmark

4 454 890,422

457,578

Tyskland

27 768 465,858

95 361,430

Estland

604 421,618

20 061,382

Grekland

819 675,000

838,000

Spanien

6 049 899,450

67 050,550

Frankrike

23 880 183,860

355 614,140

Irland

5 391 601,672

4 162,328

Italien

10 284 048,141

246 011,859

Cypern

141 234,000

3 966,000

Lettland

677 568,191

17 826,809

Litauen

1 520 288,261

126 650,739

Luxemburg

268 554,000

495,000

Ungern

1 801 879,062

145 400,938

Malta

48 698,000

0,000

Nederländerna

11 000 292,000

74 400,000

Österrike

2 636 060,676

114 329,036

Polen

8 637 939,612

326 077,388

Portugal (1)

1 911 803,000

8 658,000

Slovenien

518 213,850

42 210,150

Slovakien

1 004 991,065

8 324,935

Finland

2 399 925,465

7 862,542

Sverige

3 300 000,000

3 000,000

Förenade kungariket

14 486 038,657

123 708,344

---

(1)  Utom Madeira.

---

| 3.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 150/9 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 150/9

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 833/2006

av den 2 juni 2006

om fastställande av utjämningsstöd för bananer producerade och saluförda i gemenskapen under år 2005 och av ett fast förskottsbelopp för år 2006

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 404/93 av den 13 februari 1993 om den gemensamma organisationen av marknaden för bananer (1), särskilt artikel 12.6 första stycket och artikel 14, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 12.3 i förordning (EEG) nr 404/93 skall ersättningen för inkomstbortfall för producenterna i gemenskapen beräknas på grundval av skillnaden mellan den fasta referensinkomsten och den genomsnittliga produktionsinkomsten för bananer som producerats och saluförts i gemenskapen under ett visst år. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 12.3 i förordning (EEG) nr 404/93 skall ersättningen för inkomstbortfall för producenterna i gemenskapen beräknas på grundval av skillnaden mellan den fasta referensinkomsten och den genomsnittliga produktionsinkomsten för bananer som producerats och saluförts i gemenskapen under ett visst år.

| (2) | I artikel 2.2 i kommissionens förordning (EG) nr 1858/93 av den 9 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 404/93 vad avser systemet med ersättning för inkomstbortfall i samband med saluförande av bananer (2), fastställs den fasta referensinkomsten till 64,03 euro per 100 kg netto gröna bananer, fritt packhus. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 2.2 i kommissionens förordning (EG) nr 1858/93 av den 9 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 404/93 vad avser systemet med ersättning för inkomstbortfall i samband med saluförande av bananer (2), fastställs den fasta referensinkomsten till 64,03 euro per 100 kg netto gröna bananer, fritt packhus.

| (3) | Den genomsnittliga produktionsinkomsten, beräknad på grundval av dels det genomsnittliga priset på bananer saluförda utanför producentregionerna och levererade i första lossningshamn (ej lossade varor), dels försäljningspriset på de lokala marknaderna för bananer saluförda i producentregionerna, har, med hänsyn tagen till de faktorer som fastställs i artikel 3.2 i förordning (EEG) nr 1858/93, för år 2005 varit lägre än den fasta referensinkomst som gäller för år 2005. Det utjämningsstöd som skall beviljas för år 2005 bör därför fastställas. |
| --- | --- |

(3)

Den genomsnittliga produktionsinkomsten, beräknad på grundval av dels det genomsnittliga priset på bananer saluförda utanför producentregionerna och levererade i första lossningshamn (ej lossade varor), dels försäljningspriset på de lokala marknaderna för bananer saluförda i producentregionerna, har, med hänsyn tagen till de faktorer som fastställs i artikel 3.2 i förordning (EEG) nr 1858/93, för år 2005 varit lägre än den fasta referensinkomst som gäller för år 2005. Det utjämningsstöd som skall beviljas för år 2005 bör därför fastställas.

| (4) | Enligt artikel 12.6 andra stycket i förordning (EEG) nr 404/93 skall ett kompletterande stöd beviljas i producentregioner där den genomsnittliga inkomsten från produktionen är betydligt lägre än den genomsnittliga inkomsten i gemenskapen. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 12.6 andra stycket i förordning (EEG) nr 404/93 skall ett kompletterande stöd beviljas i producentregioner där den genomsnittliga inkomsten från produktionen är betydligt lägre än den genomsnittliga inkomsten i gemenskapen.

| (5) | Den årliga genomsnittliga produktionsinkomsten vid saluföring av bananer producerade i Martinique, Guadeloupe och Grekland har visat sig vara betydligt lägre än den genomsnittliga inkomsten i gemenskapen under år 2005. Av det skälet, och i enlighet med de riktlinjer som följts de senaste åren, bör ett kompletterande stöd beviljas i producentregionerna Martinique, Guadeloupe och Grekland. På grundval av uppgifterna för år 2005, som var ett år med mycket svåra produktions- och saluföringsförhållanden, bör detta kompletterande stöd täcka 75 % av skillnaden mellan den genomsnittliga inkomsten i gemenskapen och den inkomst som konstaterats vid saluföringen av produkter i dessa regioner. |
| --- | --- |

(5)

Den årliga genomsnittliga produktionsinkomsten vid saluföring av bananer producerade i Martinique, Guadeloupe och Grekland har visat sig vara betydligt lägre än den genomsnittliga inkomsten i gemenskapen under år 2005. Av det skälet, och i enlighet med de riktlinjer som följts de senaste åren, bör ett kompletterande stöd beviljas i producentregionerna Martinique, Guadeloupe och Grekland. På grundval av uppgifterna för år 2005, som var ett år med mycket svåra produktions- och saluföringsförhållanden, bör detta kompletterande stöd täcka 75 % av skillnaden mellan den genomsnittliga inkomsten i gemenskapen och den inkomst som konstaterats vid saluföringen av produkter i dessa regioner.

| (6) | Det fasta förskottsbeloppet och säkerheten för detta i enlighet med artikel 4.2 och 4.3 i förordning (EEG) nr 1858/93 baseras på det stöd som fastställdes för det föregående året. |
| --- | --- |

(6)

Det fasta förskottsbeloppet och säkerheten för detta i enlighet med artikel 4.2 och 4.3 i förordning (EEG) nr 1858/93 baseras på det stöd som fastställdes för det föregående året.

| (7) | Utjämningsstödet för år 2005 har inte kunnat fastställas tidigare eftersom alla nödvändiga uppgifter inte har funnits tillgängliga. Det resterande stödbeloppet för år 2005 och förskottet för saluföring av bananer under januari och februari 2006 bör betalas ut senast två månader efter det att den här förordningen träder i kraft. |
| --- | --- |

(7)

Utjämningsstödet för år 2005 har inte kunnat fastställas tidigare eftersom alla nödvändiga uppgifter inte har funnits tillgängliga. Det resterande stödbeloppet för år 2005 och förskottet för saluföring av bananer under januari och februari 2006 bör betalas ut senast två månader efter det att den här förordningen träder i kraft.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för bananer. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för bananer.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Det utjämningsstöd som avses i artikel 12 i förordning (EEG) nr 404/93 för bananer med KN-nummer ex 0803, som har producerats och saluförts färska i gemenskapen under år 2005, med undantag av mjölbananer, skall vara 5,90 euro per 100 kg.

2.   Det belopp som fastställs i punkt 1 skall höjas med 11,27 euro per 100 kg för bananer som produceras i Martinique, med 12,12 euro per 100 kg för bananer som produceras i Guadeloupe, och med 7,76 euro per 100 kg för bananer som produceras i Grekland.

Artikel 2

Beloppet för varje förskott för bananer som saluförs från och med januari till och med december 2006 skall vara 4,13 euro per 100 kg. Säkerheten för detta skall vara 2,06 euro per 100 kg.

Artikel 3

Genom undantag från artikel 10 i förordning (EEG) nr 1858/93 skall de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna senast två månader efter det att den här förordningen träder i kraft betala ut både återstoden av utjämningsstödet för år 2005 och förskotten för saluföring av bananer under januari och februari 2006, efter att ha gjort de kontroller som föreskrivs i artikel 10 i förordning (EEG) nr 1858/93.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 2 juni 2006.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 47, 25.2.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom 2003 års anslutningsakt.

1

(2)  EGT L 170, 13.7.1993, s. 5. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 789/2005 (EUT L 132, 26.5.2005, s. 13).

2

---

II Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

| 3.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 150/11 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 150/11

---

RÅDETS BESLUT

av den 15 maj 2006

om tillstånd för Konungariket Spanien att tillämpa en åtgärd som avviker från artikel 11 och artikel 28e i sjätte direktivet 77/388/EEG beträffande harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter

(2006/387/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter – Gemensamt system för mervärdesskatt: enhetlig beräkningsgrund (1), särskilt artikel 27,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 27.1 i direktiv 77/388/EEG får rådet enhälligt på kommissionens förslag bemyndiga varje medlemsstat att genomföra särskilda åtgärder som avviker från bestämmelserna i direktivet för att förenkla skatteuttaget av eller för att hindra vissa typer av skatteflykt (nedan kallat ”skattefusk”) eller skatteundandragande. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 27.1 i direktiv 77/388/EEG får rådet enhälligt på kommissionens förslag bemyndiga varje medlemsstat att genomföra särskilda åtgärder som avviker från bestämmelserna i direktivet för att förenkla skatteuttaget av eller för att hindra vissa typer av skatteflykt (nedan kallat ”skattefusk”) eller skatteundandragande.

| (2) | Genom en skrivelse av den 21 juni 2005 som registrerades hos kommissionens generalsekretariat den 22 juli 2005 begärde Spanien tillstånd att få införa en åtgärd som avviker från bestämmelserna i direktiv 77/388/EEG om beskattningsunderlaget för mervärdesskatt. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 21 juni 2005 som registrerades hos kommissionens generalsekretariat den 22 juli 2005 begärde Spanien tillstånd att få införa en åtgärd som avviker från bestämmelserna i direktiv 77/388/EEG om beskattningsunderlaget för mervärdesskatt.

| (3) | Genom en skrivelse av den 7 oktober 2005 underrättade kommissionen övriga medlemsstater om Spaniens begäran i enlighet med artikel 27.2 i direktiv 77/388/EEG. I en skrivelse av den 10 oktober 2005 underrättade kommissionen Spanien om att den hade alla uppgifter som den ansåg sig behöva för att kunna behandla ärendet. |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse av den 7 oktober 2005 underrättade kommissionen övriga medlemsstater om Spaniens begäran i enlighet med artikel 27.2 i direktiv 77/388/EEG. I en skrivelse av den 10 oktober 2005 underrättade kommissionen Spanien om att den hade alla uppgifter som den ansåg sig behöva för att kunna behandla ärendet.

| (4) | Enligt artikel 11 A.1 a i direktiv 77/388/EEG omfattar beskattningsunderlaget för leveranser av varor och tillhandahållanden av tjänster vid beräkning av mervärdesskatt allt som utgör vederlag från köparen för dessa transaktioner. I artikel 28e.1 i det direktivet regleras beskattningsunderlaget för gemenskapsinterna förvärv genom en hänvisning till artikel 11 A. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 11 A.1 a i direktiv 77/388/EEG omfattar beskattningsunderlaget för leveranser av varor och tillhandahållanden av tjänster vid beräkning av mervärdesskatt allt som utgör vederlag från köparen för dessa transaktioner. I artikel 28e.1 i det direktivet regleras beskattningsunderlaget för gemenskapsinterna förvärv genom en hänvisning till artikel 11 A.

| (5) | Den åtgärd för vilken en avvikelse begärs är avsedd att förhindra skatteförluster till följd av manipulering av beskattningsunderlaget för leveranser av varor, tillhandahållanden av tjänster och gemenskapsinterna förvärv som omfattas av mervärdesskatt i fall där säljaren tar ut ett reducerat pris av en närstående köpare, kund eller förvärvare som har begränsad avdragsrätt. |
| --- | --- |

(5)

Den åtgärd för vilken en avvikelse begärs är avsedd att förhindra skatteförluster till följd av manipulering av beskattningsunderlaget för leveranser av varor, tillhandahållanden av tjänster och gemenskapsinterna förvärv som omfattas av mervärdesskatt i fall där säljaren tar ut ett reducerat pris av en närstående köpare, kund eller förvärvare som har begränsad avdragsrätt.

| (6) | Åtgärden bör vara riktad så att den endast är tillämplig vid undandragande av mervärdesskatt eller mervärdesskattefusk och endast när ett antal villkor är uppfyllda. Åtgärden står därför i proportion till syftet. |
| --- | --- |

(6)

Åtgärden bör vara riktad så att den endast är tillämplig vid undandragande av mervärdesskatt eller mervärdesskattefusk och endast när ett antal villkor är uppfyllda. Åtgärden står därför i proportion till syftet.

| (7) | Liknande avvikelser har beviljats andra medlemsstater i syfte att förhindra skatteundandragande eller skattefusk och har konstaterats vara verkningsfulla. |
| --- | --- |

(7)

Liknande avvikelser har beviljats andra medlemsstater i syfte att förhindra skatteundandragande eller skattefusk och har konstaterats vara verkningsfulla.

| (8) | Kommissionens förslag av den 16 mars 2005 till ett direktiv om rationalisering av vissa avvikelser enligt artikel 27 i direktiv 77/388/EEG (2) innehåller bestämmelser om avvikelser enligt den artikeln vilka är avsedda att förhindra sådant undandragande av mervärdesskatt som har samband med beskattningsunderlag som grundar sig på leveranser och tillhandahållanden mellan närstående parter. Det är således nödvändigt att avbryta tillämpningsperioden för denna avvikelse när det direktivet träder i kraft. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionens förslag av den 16 mars 2005 till ett direktiv om rationalisering av vissa avvikelser enligt artikel 27 i direktiv 77/388/EEG (2) innehåller bestämmelser om avvikelser enligt den artikeln vilka är avsedda att förhindra sådant undandragande av mervärdesskatt som har samband med beskattningsunderlag som grundar sig på leveranser och tillhandahållanden mellan närstående parter. Det är således nödvändigt att avbryta tillämpningsperioden för denna avvikelse när det direktivet träder i kraft.

| (9) | Genom avvikelsen säkras det mervärdesskattebelopp som skall betalas i det sista konsumtionsledet och den har ingen negativ inverkan på gemenskapernas egna medel från mervärdesskatt. |
| --- | --- |

(9)

Genom avvikelsen säkras det mervärdesskattebelopp som skall betalas i det sista konsumtionsledet och den har ingen negativ inverkan på gemenskapernas egna medel från mervärdesskatt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genom avvikelse från artikel 11 A.1 a och artikel 28e i direktiv 77/388/EEG ges Konungariket Spanien tillstånd att besluta om att beskattningsunderlaget för leveranser av varor och tillhandahållande av tjänster samt för gemenskapsinterna förvärv av varor skall fastställas till marknadsvärdet i enlighet med artikel 11 A.1 d i det direktivet i de fall ersättningen väsentligt understiger marknadsvärdet och mottagaren eller, vid ett gemenskapsinternt förvärv, förvärvaren har begränsad avdragsrätt enligt artikel 17 i direktiv 77/388/EEG.

Denna åtgärd får endast användas för att förhindra skatteundandragande och skattefusk och om den ersättning på vilken beskattningsunderlaget annars skulle grundas har påverkats av familjeband eller organisatoriska, ägandemässiga, finansiella eller juridiska band enligt nationell lagstiftning. Härvid skall med juridiska band även avses det formella förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare.

Artikel 2

Det tillstånd som beviljas genom artikel 1 skall upphöra att gälla den dag då ett direktiv om rationalisering av avvikelser med stöd av artikel 27 i direktiv 77/388/EEG, vilka är avsedda att förhindra undandragande av mervärdesskatt eller mervärdesskattefusk genom värdering av leveranser eller tillhandahållanden mellan närstående personer, träder i kraft, eller den 31 december 2009, beroende på vilken dag som infaller först.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Konungariket Spanien.

Utfärdat i Bryssel den 15 maj 2006.

På rådets vägnar

U. PLASSNIK

Ordförande

---

(1)  EGT L 145, 13.6.1977, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2006/18/EG(EUT L 51, 22.2.2006, s. 12).

1

(2)  EUT C 125, 24.5.2005, s. 12.

2

---

| 3.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 150/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 150/13

---

RÅDETS BESLUT

av den 15 maj 2006

om tillstånd för Republiken Litauen att tillämpa en åtgärd som avviker från artikel 21 i sjätte direktivet 77/388/EEG beträffande harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter

(2006/388/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter – Gemensamt system för mervärdesskatt: enhetlig beräkningsgrund (1), särskilt artikel 27,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 27.1 i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG får rådet enhälligt på förslag av kommissionen bemyndiga en medlemsstat att genomföra särskilda åtgärder som avviker från bestämmelserna i det direktivet för att förenkla skatteuttaget eller för att hindra vissa typer av skatteflykt (nedan kallat ”skattefusk”) eller skatteundandragande. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 27.1 i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG får rådet enhälligt på förslag av kommissionen bemyndiga en medlemsstat att genomföra särskilda åtgärder som avviker från bestämmelserna i det direktivet för att förenkla skatteuttaget eller för att hindra vissa typer av skatteflykt (nedan kallat ”skattefusk”) eller skatteundandragande.

| (2) | Genom en skrivelse som registrerades hos kommissionens generalsekretariat den 28 juni 2005 begärde Republiken Litauen (nedan kallad ”Litauen”) tillstånd att få införa åtgärder som avviker från artikel 21 i direktiv 77/388/EEG. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse som registrerades hos kommissionens generalsekretariat den 28 juni 2005 begärde Republiken Litauen (nedan kallad ”Litauen”) tillstånd att få införa åtgärder som avviker från artikel 21 i direktiv 77/388/EEG.

| (3) | I enlighet med artikel 27.2 i direktiv 77/388/EEG har kommissionen underrättat övriga medlemsstater om Litauens ansökan i en skrivelse av den 22 augusti 2005. Genom en skrivelse av den 23 augusti 2005 underrättade kommissionen Litauen om att den hade alla uppgifter som den ansåg sig behöva för att kunna behandla ärendet. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 27.2 i direktiv 77/388/EEG har kommissionen underrättat övriga medlemsstater om Litauens ansökan i en skrivelse av den 22 augusti 2005. Genom en skrivelse av den 23 augusti 2005 underrättade kommissionen Litauen om att den hade alla uppgifter som den ansåg sig behöva för att kunna behandla ärendet.

| (4) | I artikel 21.1 i direktiv 77/388/EEG, i dess lydelse enligt artikel 28g i det direktivet, föreskrivs det att mervärdesskatten enligt det inhemska systemet i de flesta fall skall betalas av den skattskyldiga (nedan kallat ”beskattningsbara”) person som levererar varor eller tillhandahåller tjänster. |
| --- | --- |

(4)

I artikel 21.1 i direktiv 77/388/EEG, i dess lydelse enligt artikel 28g i det direktivet, föreskrivs det att mervärdesskatten enligt det inhemska systemet i de flesta fall skall betalas av den skattskyldiga (nedan kallat ”beskattningsbara”) person som levererar varor eller tillhandahåller tjänster.

| (5) | Syftet med det undantag som Litauen har ansökt om är att under vissa villkor göra mottagaren betalningsskyldig för den mervärdesskatt som skall tas ut på varor och tjänster i samband med insolvensförfaranden eller omstruktureringsförfaranden under rättslig tillsyn, timmertransaktioner, leveranser av avfall bestående av järn och andra metaller samt byggnadsarbete. |
| --- | --- |

(5)

Syftet med det undantag som Litauen har ansökt om är att under vissa villkor göra mottagaren betalningsskyldig för den mervärdesskatt som skall tas ut på varor och tjänster i samband med insolvensförfaranden eller omstruktureringsförfaranden under rättslig tillsyn, timmertransaktioner, leveranser av avfall bestående av järn och andra metaller samt byggnadsarbete.

| (6) | Beskattningsbara personer som befinner sig i ett insolvensförfarande eller ett omstruktureringsförfarande under rättslig tillsyn hindras ofta av finansiella svårigheter från att betala den mervärdesskatt som de fakturerar på leveranser av varor och tillhandahållande av tjänster. Mottagaren kan dra av mervärdesskatten trots att denna inte har betalats av leverantören. |
| --- | --- |

(6)

Beskattningsbara personer som befinner sig i ett insolvensförfarande eller ett omstruktureringsförfarande under rättslig tillsyn hindras ofta av finansiella svårigheter från att betala den mervärdesskatt som de fakturerar på leveranser av varor och tillhandahållande av tjänster. Mottagaren kan dra av mervärdesskatten trots att denna inte har betalats av leverantören.

| (7) | Det uppstår problem på timmermarknaden i Litauen på grund av marknadens och de berörda företagens särskilda karaktär. Marknaden domineras av små lokala företag, ofta återförsäljare och mellanhänder, som har visat sig vara svåra för skattemyndigheterna att kontrollera. Den vanligaste formen av skattefusk innebär att ett företag utfärdar fakturor för varor eller tjänster som berättigar kunden till skatteavdrag och därefter försvinner utan att betala skatten. |
| --- | --- |

(7)

Det uppstår problem på timmermarknaden i Litauen på grund av marknadens och de berörda företagens särskilda karaktär. Marknaden domineras av små lokala företag, ofta återförsäljare och mellanhänder, som har visat sig vara svåra för skattemyndigheterna att kontrollera. Den vanligaste formen av skattefusk innebär att ett företag utfärdar fakturor för varor eller tjänster som berättigar kunden till skatteavdrag och därefter försvinner utan att betala skatten.

| (8) | Litauens avfallsåtervinningssektor för järn och andra metaller har liknande problem med att fakturerad mervärdesskatt inte betalas. |
| --- | --- |

(8)

Litauens avfallsåtervinningssektor för järn och andra metaller har liknande problem med att fakturerad mervärdesskatt inte betalas.

| (9) | Liknande problem påträffas även i den litauiska byggnadssektorn, särskilt när det gäller mervärdesskatt som faktureras av underleverantörer som sedan försvinner. |
| --- | --- |

(9)

Liknande problem påträffas även i den litauiska byggnadssektorn, särskilt när det gäller mervärdesskatt som faktureras av underleverantörer som sedan försvinner.

| (10) | Genom att ange mottagaren som betalningsskyldig för mervärdesskatt i de ovannämnda fallen, som har en negativ inverkan på de offentliga finanserna, medför undantaget att de svårigheter som förekommit kan undanröjas utan att det skattebelopp som skall betalas påverkas. Detta underlättar även skattemyndigheternas arbete med att förenkla skatteuttaget och hindra vissa typer av skattefusk eller skatteundandragande. |
| --- | --- |

(10)

Genom att ange mottagaren som betalningsskyldig för mervärdesskatt i de ovannämnda fallen, som har en negativ inverkan på de offentliga finanserna, medför undantaget att de svårigheter som förekommit kan undanröjas utan att det skattebelopp som skall betalas påverkas. Detta underlättar även skattemyndigheternas arbete med att förenkla skatteuttaget och hindra vissa typer av skattefusk eller skatteundandragande.

| (11) | Åtgärden står i proportion till de eftersträvade målen eftersom avsikten inte är att den skall tillämpas generellt utan endast på särskilda verksamheter och sektorer där det förekommer avsevärda problem när det gäller skatteuttag, skattefusk eller skatteundandragande. |
| --- | --- |

(11)

Åtgärden står i proportion till de eftersträvade målen eftersom avsikten inte är att den skall tillämpas generellt utan endast på särskilda verksamheter och sektorer där det förekommer avsevärda problem när det gäller skatteuttag, skattefusk eller skatteundandragande.

| (12) | Andra medlemsstater har beviljats liknade undantag som har visat sig vara effektiva. |
| --- | --- |

(12)

Andra medlemsstater har beviljats liknade undantag som har visat sig vara effektiva.

| (13) | Tillståndet bör begränsas till den 31 december 2009, så att det mot bakgrund av de erfarenheter som dittills förvärvats kan bedömas om undantaget fortfarande är berättigat. Den 16 mars 2005 lade dock kommissionen fram ett förslag till ett direktiv om rationalisering av vissa avvikelser enligt artikel 27 i direktiv 77/388/EEG (2). Det är därför nödvändigt att avbryta tillämpningsperioden för de delar av detta beslut som omfattas av förslaget när direktivet träder i kraft. |
| --- | --- |

(13)

Tillståndet bör begränsas till den 31 december 2009, så att det mot bakgrund av de erfarenheter som dittills förvärvats kan bedömas om undantaget fortfarande är berättigat. Den 16 mars 2005 lade dock kommissionen fram ett förslag till ett direktiv om rationalisering av vissa avvikelser enligt artikel 27 i direktiv 77/388/EEG (2). Det är därför nödvändigt att avbryta tillämpningsperioden för de delar av detta beslut som omfattas av förslaget när direktivet träder i kraft.

| (14) | Undantaget har ingen negativ inverkan på den del av Europeiska gemenskapernas egna medel som härrör från mervärdesskatt. |
| --- | --- |

(14)

Undantaget har ingen negativ inverkan på den del av Europeiska gemenskapernas egna medel som härrör från mervärdesskatt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Med avvikelse från artikel 21.1 a i sjätte direktivet 77/388/EEG, i dess lydelse enligt artikel 28g i det direktivet, ges Litauen härmed tillstånd att föreskriva att den beskattningsbara person som mottar sådana leveranser av varor eller tillhandahållandes sådana tjänster som anges i artikel 2 skall vara betalningsskyldig för mervärdesskatten.

Artikel 2

Mottagaren av varor och tjänster får anges som betalningsskyldig för mervärdesskatt i följande fall:

| 1. | Leveranser av varor från och tillhandahållande tjänster av en beskattningsbar person som befinner sig i ett insolvensförfarande eller ett omstruktureringsförfarande under rättslig tillsyn. |
| --- | --- |

1.

Leveranser av varor från och tillhandahållande tjänster av en beskattningsbar person som befinner sig i ett insolvensförfarande eller ett omstruktureringsförfarande under rättslig tillsyn.

| 2. | Timmerleveranser. |
| --- | --- |

2.

Timmerleveranser.

| 3. | Leveranser av avfall och skrot av järn eller stål, avfall och annat material för återvinning bestående av järn och andra metaller. |
| --- | --- |

3.

Leveranser av avfall och skrot av järn eller stål, avfall och annat material för återvinning bestående av järn och andra metaller.

| 4. | Tillhandahållande av byggnadsarbete av en underleverantör till antingen en huvudentreprenör, en annan underleverantör eller ett företag som utför sitt eget byggnadsarbete. |
| --- | --- |

4.

Tillhandahållande av byggnadsarbete av en underleverantör till antingen en huvudentreprenör, en annan underleverantör eller ett företag som utför sitt eget byggnadsarbete.

Artikel 3

Det tillstånd som beviljas genom artikel 1 skall upphöra att gälla den 31 december 2009. Punkterna 3 och 4 i artikel 2 skall dock upphöra att gälla den dag då ett direktiv om rationalisering av avvikelser med stöd av artikel 27 i direktiv 77/388/EEG som inbegriper en särskild ordning för tillämpning av mervärdesskatt i respektive berörd sektor träder i kraft, förutsatt att det datumet infaller före den 31 december 2009.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till Republiken Litauen.

Utfärdat i Bryssel den 15 maj 2006.

På rådets vägnar

U. PLASSNIK

Ordförande

---

(1)  EGT L 145, 13.6.1977, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2006/18/EG (EUT L 51, 22.2.2006, s. 12).

1

(2)  EUT C 125, 24.5.2005, s. 12.

2

---

| 3.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 150/15 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 150/15

---

RÅDETS BESLUT

av den 15 maj 2006

om tillstånd för Republiken Litauen att tillämpa en åtgärd som avviker från artikel 11 och artikel 28e i sjätte direktivet 77/388/EEG angående harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter

(2006/389/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter – Gemensamt system för mervärdesskatt: enhetlig beräkningsgrund (1), särskilt artikel 27,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 27.1 i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG får rådet enhälligt på kommissionens förslag bemyndiga en medlemsstat att tillämpa särskilda åtgärder som avviker från bestämmelserna i det direktivet för att förenkla skatteuttaget eller för att hindra vissa typer av skatteflykt eller skatteundandragande. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 27.1 i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG får rådet enhälligt på kommissionens förslag bemyndiga en medlemsstat att tillämpa särskilda åtgärder som avviker från bestämmelserna i det direktivet för att förenkla skatteuttaget eller för att hindra vissa typer av skatteflykt eller skatteundandragande.

| (2) | I skrivelser av den 3 augusti 2004 och den 16 december 2004 begärde Republiken Litauen (nedan kallad ”Litauen”) tillstånd att få införa en åtgärd som avviker från bestämmelserna i direktiv 77/388/EEG om beskattningsunderlaget för mervärdesskatt. |
| --- | --- |

(2)

I skrivelser av den 3 augusti 2004 och den 16 december 2004 begärde Republiken Litauen (nedan kallad ”Litauen”) tillstånd att få införa en åtgärd som avviker från bestämmelserna i direktiv 77/388/EEG om beskattningsunderlaget för mervärdesskatt.

| (3) | Genom en skrivelse av den 7 juni 2005 underrättade kommissionen i enlighet med artikel 27.2 i direktiv 77/388/EEG övriga medlemsstater om Litauens begäran. I en skrivelse av den 14 juni 2005 underrättade kommissionen Litauen om att den hade alla uppgifter som den ansåg sig behöva för att kunna behandla ärendet. |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse av den 7 juni 2005 underrättade kommissionen i enlighet med artikel 27.2 i direktiv 77/388/EEG övriga medlemsstater om Litauens begäran. I en skrivelse av den 14 juni 2005 underrättade kommissionen Litauen om att den hade alla uppgifter som den ansåg sig behöva för att kunna behandla ärendet.

| (4) | Enligt artikel 11 A.1 a i direktiv 77/388/EEG är beskattningsunderlaget för tillhandahållanden vid beräkning av mervärdesskatt allt som utgör det vederlag som har betalats för tillhandahållandet. I artikel 28e.1 i det direktivet regleras beskattningsunderlaget för förvärv inom gemenskapen genom en hänvisning till artikel 11 A. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 11 A.1 a i direktiv 77/388/EEG är beskattningsunderlaget för tillhandahållanden vid beräkning av mervärdesskatt allt som utgör det vederlag som har betalats för tillhandahållandet. I artikel 28e.1 i det direktivet regleras beskattningsunderlaget för förvärv inom gemenskapen genom en hänvisning till artikel 11 A.

| (5) | Den åtgärd för vilken en avvikelse behövs är avsedd att motverka skatteförluster genom manipulerande med beskattningsunderlaget för leveranser av varor, tillhandahållanden av tjänster och gemenskapsinterna förvärv som omfattas av mervärdesskatt där en av parterna har begränsad avdragsrätt. |
| --- | --- |

(5)

Den åtgärd för vilken en avvikelse behövs är avsedd att motverka skatteförluster genom manipulerande med beskattningsunderlaget för leveranser av varor, tillhandahållanden av tjänster och gemenskapsinterna förvärv som omfattas av mervärdesskatt där en av parterna har begränsad avdragsrätt.

| (6) | Åtgärden bör vara riktad så att den endast är tillämplig vid undandragande av mervärdesskatt eller mervärdesskatteflykt och endast när ett antal villkor är uppfyllda. Åtgärden står därför i proportion till syftet. |
| --- | --- |

(6)

Åtgärden bör vara riktad så att den endast är tillämplig vid undandragande av mervärdesskatt eller mervärdesskatteflykt och endast när ett antal villkor är uppfyllda. Åtgärden står därför i proportion till syftet.

| (7) | Liknande avvikelser har beviljats andra medlemsstater i syfte att motverka skatteundandragande eller skatteflykt och har konstaterats verkningsfulla. |
| --- | --- |

(7)

Liknande avvikelser har beviljats andra medlemsstater i syfte att motverka skatteundandragande eller skatteflykt och har konstaterats verkningsfulla.

| (8) | Kommissionens förslag av den 16 mars 2005 till ett direktiv om rationalisering av vissa avvikelser enligt artikel 27 i direktiv 77/388/EEG (2) innehåller bestämmelser om avvikelser enligt den artikeln vilka är avsedda att motverka sådant undandragande av mervärdesskatt som har samband med beskattningsunderlaget för leveranser och tillhandahållanden mellan närstående parter. Det är således nödvändigt att avbryta tillämpningsperioden för den aktuella avvikelsen när detta direktiv träder i kraft. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionens förslag av den 16 mars 2005 till ett direktiv om rationalisering av vissa avvikelser enligt artikel 27 i direktiv 77/388/EEG (2) innehåller bestämmelser om avvikelser enligt den artikeln vilka är avsedda att motverka sådant undandragande av mervärdesskatt som har samband med beskattningsunderlaget för leveranser och tillhandahållanden mellan närstående parter. Det är således nödvändigt att avbryta tillämpningsperioden för den aktuella avvikelsen när detta direktiv träder i kraft.

| (9) | Genom denna avvikelse säkras det mervärdesskattebelopp som skall betalas i det slutliga konsumtionsledet, och den har ingen negativ inverkan på gemenskapernas egna medel från mervärdesskatt. |
| --- | --- |

(9)

Genom denna avvikelse säkras det mervärdesskattebelopp som skall betalas i det slutliga konsumtionsledet, och den har ingen negativ inverkan på gemenskapernas egna medel från mervärdesskatt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Med avvikelse från artiklarna 11 A.1 a och 28e i direktiv 77/388/EEG beviljas Litauen tillstånd att föreskriva att beskattningsunderlaget för leveranser av varor eller tillhandahållanden av tjänster eller för gemenskapsinterna förvärv av varor skall vara detsamma som gängse marknadspris, i enlighet med definitionen av detta uttryck i artikel 11 A.1 d i direktivet, under någon av följande omständigheter:

| a) | Om ersättningen är väsentligt lägre än gängse marknadspris och mottagaren av varan eller tjänsten eller, i fråga om gemenskapsinterna förvärv, förvärvaren har begränsad avdragsrätt enligt artikel 17 i direktiv 77/388/EEG. |
| --- | --- |

a)

Om ersättningen är väsentligt lägre än gängse marknadspris och mottagaren av varan eller tjänsten eller, i fråga om gemenskapsinterna förvärv, förvärvaren har begränsad avdragsrätt enligt artikel 17 i direktiv 77/388/EEG.

| b) | Om ersättningen är väsentligt högre än gängse marknadspris och leverantören eller tillhandahållaren har begränsad avdragsrätt enligt artikel 17 i direktiv 77/388/EEG. |
| --- | --- |

b)

Om ersättningen är väsentligt högre än gängse marknadspris och leverantören eller tillhandahållaren har begränsad avdragsrätt enligt artikel 17 i direktiv 77/388/EEG.

Denna åtgärd får endast användas för att förhindra skatteundandragande och skatteflykt och endast om den ersättning på vilken beskattningsunderlaget annars skulle grundas har påverkats av familjeband eller organisatoriska, ägandemässiga, finansiella eller juridiska band enligt nationell lagstiftning. Härvid skall med juridiska band även avses det formella förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare.

Artikel 2

Det tillstånd som beviljas genom artikel 1 skall upphöra att gälla den dag då ett direktiv om rationalisering av avvikelser med stöd av artikel 27 i direktiv 77/388/EEG, vilka är avsedda att motverka undandragande av mervärdesskatt eller mervärdesskatteflykt genom värdering av leveranser eller tillhandahållanden mellan närstående personer, träder i kraft, eller den 31 december 2009, beroende på vilken dag som infaller först.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Republiken Litauen.

Utfärdat i Bryssel den 15 maj 2006.

På rådets vägnar

U. PLASSNIK

Ordförande

---

(1)  EGT L 145, 13.6.1977, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2006/18/EG (EUT L 51, 22.2.2006, s. 12).

1

(2)  EUT C 125, 24.5.2005, s. 12.

2

---

Kommissionen

| 3.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 150/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 150/17

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 24 maj 2006

om de nationella bestämmelser som anmälts av Republiken Tjeckien enligt artikel 95.4 i EG-fördraget beträffande högsta tillåtna kadmiumhalt i gödselmedel

[delgivet med nr K(2006) 2036]

(Endast den tjeckiska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2006/390/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95.6, och

av följande skäl:

I.   BAKGRUND

| (1) | Genom en skrivelse från Republiken Tjeckiens ständiga representation till Europeiska unionen av den 1 december 2005 anmälde den tjeckiska regeringen, med hänvisning till artikel 95.4 i fördraget, till kommissionen sina nationella bestämmelser om kadmiumhalt i gödselmedel som man anser nödvändiga att behålla efter antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2003/2003 av den 13 oktober 2003 om gödselmedel (1). |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse från Republiken Tjeckiens ständiga representation till Europeiska unionen av den 1 december 2005 anmälde den tjeckiska regeringen, med hänvisning till artikel 95.4 i fördraget, till kommissionen sina nationella bestämmelser om kadmiumhalt i gödselmedel som man anser nödvändiga att behålla efter antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2003/2003 av den 13 oktober 2003 om gödselmedel (1).

1.   ARTIKEL 95.4 OCH 95.6 I FÖRDRAGET

| (2) | I artikel 95.4 och 95.6 i fördraget anges följande:
  ”4.   Om en medlemsstat efter det att rådet eller kommissionen har beslutat om en harmoniseringsåtgärd anser det nödvändigt att behålla nationella bestämmelser som grundar sig på väsentliga behov enligt artikel 30 eller som avser miljö- eller arbetsmiljöskydd, skall den till kommissionen anmäla dessa bestämmelser samt skälen för att behålla dem.
  (...)
  6.   Kommissionen skall inom sex månader efter en sådan anmälan [...] godkänna eller förkasta de ifrågavarande nationella bestämmelserna sedan den konstaterat huruvida dessa utgör ett medel för godtycklig diskriminering eller innebär förtäckta handelshinder mellan medlemsstaterna samt huruvida de kommer att utgöra ett hinder för den inre marknadens funktion.
  Om kommissionen inte fattar beslut inom denna period skall de nationella bestämmelser som avses i punkterna 4 [...] anses godkända.
  Om det är berättigat på grund av frågans komplexitet och om det inte finns någon fara för människors hälsa, får kommissionen meddela den berörda medlemsstaten att den period som avses i denna punkt kan förlängas med ytterligare högst sex månader.” |
| --- | --- |

(2)

I artikel 95.4 och 95.6 i fördraget anges följande:

”4.   Om en medlemsstat efter det att rådet eller kommissionen har beslutat om en harmoniseringsåtgärd anser det nödvändigt att behålla nationella bestämmelser som grundar sig på väsentliga behov enligt artikel 30 eller som avser miljö- eller arbetsmiljöskydd, skall den till kommissionen anmäla dessa bestämmelser samt skälen för att behålla dem.

(...)

6.   Kommissionen skall inom sex månader efter en sådan anmälan [...] godkänna eller förkasta de ifrågavarande nationella bestämmelserna sedan den konstaterat huruvida dessa utgör ett medel för godtycklig diskriminering eller innebär förtäckta handelshinder mellan medlemsstaterna samt huruvida de kommer att utgöra ett hinder för den inre marknadens funktion.

Om kommissionen inte fattar beslut inom denna period skall de nationella bestämmelser som avses i punkterna 4 [...] anses godkända.

Om det är berättigat på grund av frågans komplexitet och om det inte finns någon fara för människors hälsa, får kommissionen meddela den berörda medlemsstaten att den period som avses i denna punkt kan förlängas med ytterligare högst sex månader.”

2.   GEMENSKAPSLAGSTIFTNINGEN

| (3) | I rådets direktiv 76/116/EEG av den 18 december 1975 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om gödselmedel (2), senast ändrat genom direktiv 98/97/EG (3), anges de krav som gödselmedel måste uppfylla för att få släppas ut på marknaden med beteckningen ”EG-gödselmedel”. Direktiv 76/116/EEG har ersatts av förordning (EG) nr 2003/2003. |
| --- | --- |

(3)

I rådets direktiv 76/116/EEG av den 18 december 1975 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om gödselmedel (2), senast ändrat genom direktiv 98/97/EG (3), anges de krav som gödselmedel måste uppfylla för att få släppas ut på marknaden med beteckningen ”EG-gödselmedel”. Direktiv 76/116/EEG har ersatts av förordning (EG) nr 2003/2003.

| (4) | I bilaga I till förordning (EG) nr 2003/2003 anges typbeteckning och motsvarande krav, bl.a. sammansättningen, för varje EG-märkt gödselmedel. EG-gödselmedlen i denna förteckning är inordnade i kategorier efter deras halt av primära makronäringsämnen, dvs. grundämnena kväve, fosfor och kalium. |
| --- | --- |

(4)

I bilaga I till förordning (EG) nr 2003/2003 anges typbeteckning och motsvarande krav, bl.a. sammansättningen, för varje EG-märkt gödselmedel. EG-gödselmedlen i denna förteckning är inordnade i kategorier efter deras halt av primära makronäringsämnen, dvs. grundämnena kväve, fosfor och kalium.

| (5) | I bestämmelserna beträffande sammansättningen av de gödselmedel som omfattas av förordning (EG) nr 2003/2003 anges inget gränsvärde för kadmiumhalten i EG-märkta gödselmedel. |
| --- | --- |

(5)

I bestämmelserna beträffande sammansättningen av de gödselmedel som omfattas av förordning (EG) nr 2003/2003 anges inget gränsvärde för kadmiumhalten i EG-märkta gödselmedel.

| (6) | Enligt artikel 5 får medlemsstaterna inte förbjuda, begränsa eller hindra utsläppande på marknaden av gödselmedel som är märkta med beteckningen ”EG-gödselmedel” på grund av deras sammansättning, identifiering, märkning eller förpackning, förutsatt att de uppfyller bestämmelserna i förordningen. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 5 får medlemsstaterna inte förbjuda, begränsa eller hindra utsläppande på marknaden av gödselmedel som är märkta med beteckningen ”EG-gödselmedel” på grund av deras sammansättning, identifiering, märkning eller förpackning, förutsatt att de uppfyller bestämmelserna i förordningen.

| (7) | I skäl 15 i förordningen anges att kommissionen kommer att ta upp frågan om oavsiktligt kadmiuminnehåll i mineralgödselmedel, och att den vid behov kommer att utarbeta ett förslag till förordning som den kommer att lägga fram för Europaparlamentet och rådet. |
| --- | --- |

(7)

I skäl 15 i förordningen anges att kommissionen kommer att ta upp frågan om oavsiktligt kadmiuminnehåll i mineralgödselmedel, och att den vid behov kommer att utarbeta ett förslag till förordning som den kommer att lägga fram för Europaparlamentet och rådet.

| (8) | Arbetet med att utarbeta ett kommissionsförslag om kadmium i gödselmedel pågår. |
| --- | --- |

(8)

Arbetet med att utarbeta ett kommissionsförslag om kadmium i gödselmedel pågår.

3.   NATIONELLA UNDANTAG SOM BEVILJATS ÖSTERRIKE, FINLAND OCH SVERIGE

| (9) | Miljöfrågorna rörande kadmium i gödselmedel togs upp på gemenskapsnivå under förhandlingarna om Österrikes, Finlands och Sveriges anslutning till Europeiska unionen. I anslutningsakten beviljades dessa tre medlemsstater tillfälliga undantag från gemenskapslagstiftningen om gödselmedel för att möjliggöra en noggrann bedömning på gemenskapsnivå av riskerna med kadmium i gödselmedel. |
| --- | --- |

(9)

Miljöfrågorna rörande kadmium i gödselmedel togs upp på gemenskapsnivå under förhandlingarna om Österrikes, Finlands och Sveriges anslutning till Europeiska unionen. I anslutningsakten beviljades dessa tre medlemsstater tillfälliga undantag från gemenskapslagstiftningen om gödselmedel för att möjliggöra en noggrann bedömning på gemenskapsnivå av riskerna med kadmium i gödselmedel.

| (10) | På grundval av slutsatserna i de nationella riskbedömningarna förlängde kommissionen 2002 undantagen för Österrike (4), Finland (5) och Sverige (6) till och med den 31 december 2005. Dessa undantag förlängdes sedan återigen i januari 2006 därför att antagandet av gemenskapslagstiftning om kadmiumhalten i fosforhaltiga gödselmedel försenats. |
| --- | --- |

(10)

På grundval av slutsatserna i de nationella riskbedömningarna förlängde kommissionen 2002 undantagen för Österrike (4), Finland (5) och Sverige (6) till och med den 31 december 2005. Dessa undantag förlängdes sedan återigen i januari 2006 därför att antagandet av gemenskapslagstiftning om kadmiumhalten i fosforhaltiga gödselmedel försenats.

| (11) | Följande bestämmelser gäller för närvarande:






  — | I artikel 1 i kommissionens beslut 2006/349/EG (7) fastställs att Österrike får förbjuda utsläppande på den nationella marknaden av fosforhaltiga mineralgödselmedel med en kadmiumhalt som överskrider 75 mg/kg P2O5. |
| --- | --- | --- |

(11)

Följande bestämmelser gäller för närvarande:

—

I artikel 1 i kommissionens beslut 2006/349/EG (7) fastställs att Österrike får förbjuda utsläppande på den nationella marknaden av fosforhaltiga mineralgödselmedel med en kadmiumhalt som överskrider 75 mg/kg P2O5.

| — | I artikel 1 i kommissionens beslut 2006/348/EG (8) fastställs att Finland får förbjuda utsläppande på den nationella marknaden av fosforhaltiga mineralgödselmedel med en kadmiumhalt som överskrider 50 mg per kg fosfor. |
| --- | --- |

—

I artikel 1 i kommissionens beslut 2006/348/EG (8) fastställs att Finland får förbjuda utsläppande på den nationella marknaden av fosforhaltiga mineralgödselmedel med en kadmiumhalt som överskrider 50 mg per kg fosfor.

| — | I artikel 1 i kommissionens beslut 2006/347/EG (9) fastställs att Sverige får förbjuda utsläppande på den nationella marknaden av fosforhaltiga mineralgödselmedel med en kadmiumhalt som överskrider 100 gram per ton fosfor. |
| --- | --- |

—

I artikel 1 i kommissionens beslut 2006/347/EG (9) fastställs att Sverige får förbjuda utsläppande på den nationella marknaden av fosforhaltiga mineralgödselmedel med en kadmiumhalt som överskrider 100 gram per ton fosfor.

| (12) | Dessa undantag skall tillämpas fram till dess att harmoniserade bestämmelser om kadmium i gödselmedel antas på EU-nivå. |
| --- | --- |

(12)

Dessa undantag skall tillämpas fram till dess att harmoniserade bestämmelser om kadmium i gödselmedel antas på EU-nivå.

4.   TJECKISK NATIONELL LAGSTIFTNING

| (13) | De nationella bestämmelser som Republiken Tjeckien anmält infördes genom lagen om gödselmedel (10). I artikel 3.2 c fastställs att det är förbjudet att släppa ut ett gödselmedel på den nationella marknaden om det har en högre halt av farliga ämnen än vad som anges i lagen. |
| --- | --- |

(13)

De nationella bestämmelser som Republiken Tjeckien anmält infördes genom lagen om gödselmedel (10). I artikel 3.2 c fastställs att det är förbjudet att släppa ut ett gödselmedel på den nationella marknaden om det har en högre halt av farliga ämnen än vad som anges i lagen.

| (14) | I dekret 474/2000 av den 13 december 2000 om krav på gödselmedel (11) fastställs bl.a. gränsvärdet för kadmium i mineralgödselmedel. Enligt bilaga I får kadmiumhalten i fosforhaltiga mineralgödselmedel (med 5 % P2O5 eller mer) inte överskrida 50 mg/kg P2O5. |
| --- | --- |

(14)

I dekret 474/2000 av den 13 december 2000 om krav på gödselmedel (11) fastställs bl.a. gränsvärdet för kadmium i mineralgödselmedel. Enligt bilaga I får kadmiumhalten i fosforhaltiga mineralgödselmedel (med 5 % P2O5 eller mer) inte överskrida 50 mg/kg P2O5.

| (15) | Tjeckien blev medlem i Europeiska unionen den 1 maj 2004. I anslutningsakten anges inga övergångsbestämmelser för användning och utsläppande av kadmium på marknaden inom det nationella territoriet. |
| --- | --- |

(15)

Tjeckien blev medlem i Europeiska unionen den 1 maj 2004. I anslutningsakten anges inga övergångsbestämmelser för användning och utsläppande av kadmium på marknaden inom det nationella territoriet.

| (16) | Genom dekret 209/2005 av den 20 maj 2005 om ändring av dekret 474/2000 om krav på gödselmedel (12) anpassas de nationella bestämmelserna till förordning (EG) nr 2003/2003. I artikel 1 punkt 1 i dekretet fastställs det att marknadsbegränsningarna för kadmium i gödselmedel bara gäller nationella gödselmedel. ”EG-gödselmedel” omfattas inte. |
| --- | --- |

(16)

Genom dekret 209/2005 av den 20 maj 2005 om ändring av dekret 474/2000 om krav på gödselmedel (12) anpassas de nationella bestämmelserna till förordning (EG) nr 2003/2003. I artikel 1 punkt 1 i dekretet fastställs det att marknadsbegränsningarna för kadmium i gödselmedel bara gäller nationella gödselmedel. ”EG-gödselmedel” omfattas inte.

II.   FÖRFARANDE

| (17) | Genom en skrivelse av den 1 december 2005 anmälde de tjeckiska myndigheterna till kommissionen sina nationella bestämmelser om kadmiumhalten i gödselmedel som man avser att behålla efter antagandet av förordning (EG) nr 2003/2003/EG. |
| --- | --- |

(17)

Genom en skrivelse av den 1 december 2005 anmälde de tjeckiska myndigheterna till kommissionen sina nationella bestämmelser om kadmiumhalten i gödselmedel som man avser att behålla efter antagandet av förordning (EG) nr 2003/2003/EG.

| (18) | Genom en skrivelse av den 13 december 2005 underrättade kommissionen den tjeckiska regeringen om att den mottagit anmälan enligt fördragets artikel 95.4 och att sexmånadersperioden för handläggningen av ärendet enligt artikel 95.6 inleddes den 6 december 2005, dagen efter det att anmälan inkommit. |
| --- | --- |

(18)

Genom en skrivelse av den 13 december 2005 underrättade kommissionen den tjeckiska regeringen om att den mottagit anmälan enligt fördragets artikel 95.4 och att sexmånadersperioden för handläggningen av ärendet enligt artikel 95.6 inleddes den 6 december 2005, dagen efter det att anmälan inkommit.

| (19) | Genom en skrivelse av den 2 februari 2006 underrättade kommissionen övriga medlemsstater om Tjeckiens anmälan. Kommissionen tillkännagav dessutom anmälan i Europeiska unionens officiella tidning
   (13) för att upplysa andra berörda parter om de nationella bestämmelser som Tjeckien avser att behålla samt om anförda skäl. |
| --- | --- |

(19)

Genom en skrivelse av den 2 februari 2006 underrättade kommissionen övriga medlemsstater om Tjeckiens anmälan. Kommissionen tillkännagav dessutom anmälan i Europeiska unionens officiella tidning
   (13) för att upplysa andra berörda parter om de nationella bestämmelser som Tjeckien avser att behålla samt om anförda skäl.

III.   BEDÖMNING

1.   BEDÖMNING AV HURUVIDA ÄRENDET KAN TAS UPP TILL SAKPRÖVNING

| (20) | I artikel 95.4 i fördraget anges att om en medlemsstat efter det att rådet eller kommissionen har beslutat om en harmoniseringsåtgärd anser det nödvändigt att behålla nationella bestämmelser som grundar sig på väsentliga behov enligt artikel 30 eller som avser miljö- eller arbetsmiljöskydd, skall den till kommissionen anmäla dessa bestämmelser samt skälen för att behålla dem. |
| --- | --- |

(20)

I artikel 95.4 i fördraget anges att om en medlemsstat efter det att rådet eller kommissionen har beslutat om en harmoniseringsåtgärd anser det nödvändigt att behålla nationella bestämmelser som grundar sig på väsentliga behov enligt artikel 30 eller som avser miljö- eller arbetsmiljöskydd, skall den till kommissionen anmäla dessa bestämmelser samt skälen för att behålla dem.

| (21) | Syftet med de tjeckiska myndigheternas anmälan av den 1 december 2005 är att få bemyndigande att behålla nationella bestämmelser som inte är förenliga med dem som gäller sammansättningen av EG-märkta gödselmedel som omfattas av förordning (EG) nr 2003/2003. |
| --- | --- |

(21)

Syftet med de tjeckiska myndigheternas anmälan av den 1 december 2005 är att få bemyndigande att behålla nationella bestämmelser som inte är förenliga med dem som gäller sammansättningen av EG-märkta gödselmedel som omfattas av förordning (EG) nr 2003/2003.

| (22) | Som redan nämnts hindras medlemsstaterna genom artikel 5 i förordning (EG) nr 2003/2003 från att begränsa utsläppandet på marknaden av EG-märkta gödselmedel på grund av deras sammansättning, men i bestämmelserna om sammansättningen anges inget gränsvärde för kadmiumhalten. Detta betyder att enligt artikel 5 kan EG-märkta gödselmedel som uppfyller kraven i förordningen släppas ut på marknaden oberoende av deras kadmiumhalt. |
| --- | --- |

(22)

Som redan nämnts hindras medlemsstaterna genom artikel 5 i förordning (EG) nr 2003/2003 från att begränsa utsläppandet på marknaden av EG-märkta gödselmedel på grund av deras sammansättning, men i bestämmelserna om sammansättningen anges inget gränsvärde för kadmiumhalten. Detta betyder att enligt artikel 5 kan EG-märkta gödselmedel som uppfyller kraven i förordningen släppas ut på marknaden oberoende av deras kadmiumhalt.

| (23) | Mot bakgrund av vad som anges ovan är det tydligt att de nationella bestämmelser som anmälts av Tjeckien är strängare än bestämmelserna i förordning (EG) nr 2003/2003, eftersom de förbjuder utsläppande på marknaden av EG-märkta fosforhaltiga mineralgödselmedel med en kadmiumhalt som överstiger 50 mg/kg P2O5. |
| --- | --- |

(23)

Mot bakgrund av vad som anges ovan är det tydligt att de nationella bestämmelser som anmälts av Tjeckien är strängare än bestämmelserna i förordning (EG) nr 2003/2003, eftersom de förbjuder utsläppande på marknaden av EG-märkta fosforhaltiga mineralgödselmedel med en kadmiumhalt som överstiger 50 mg/kg P2O5.

| (24) | Som anges ovan har kommissionen redan medgett undantag om att behålla den nationella lagstiftningen för Österrike, Finland och Sverige. Redan deras anslutningsakt innehöll övergångsbestämmelser och undantagen förnyades sedan på grundval av de nationella myndigheternas slutsatser i riskbedömningar som gjorts med hjälp av en gemensam metod som godkänts av Europeiska kommissionen. |
| --- | --- |

(24)

Som anges ovan har kommissionen redan medgett undantag om att behålla den nationella lagstiftningen för Österrike, Finland och Sverige. Redan deras anslutningsakt innehöll övergångsbestämmelser och undantagen förnyades sedan på grundval av de nationella myndigheternas slutsatser i riskbedömningar som gjorts med hjälp av en gemensam metod som godkänts av Europeiska kommissionen.

| (25) | Enligt artikel 95.4 skall anmälan av de nationella bestämmelserna innehålla en redogörelse för ett eller flera väsentliga behov enligt artikel 30 eller motiveras med miljö- eller arbetsmiljöskydd. Tjeckiens ansökan innehåller texten till de nationella bestämmelserna samt en studie (14) med en riskbedömning av användningen av fosfathaltiga gödselmedel innehållande kadmium som enligt de tjeckiska myndigheterna motiverar att man behåller de nationella bestämmelserna. Den nationella riskbedömningen har gjorts enligt den metod som godkänts av Europeiska kommissionen. |
| --- | --- |

(25)

Enligt artikel 95.4 skall anmälan av de nationella bestämmelserna innehålla en redogörelse för ett eller flera väsentliga behov enligt artikel 30 eller motiveras med miljö- eller arbetsmiljöskydd. Tjeckiens ansökan innehåller texten till de nationella bestämmelserna samt en studie (14) med en riskbedömning av användningen av fosfathaltiga gödselmedel innehållande kadmium som enligt de tjeckiska myndigheterna motiverar att man behåller de nationella bestämmelserna. Den nationella riskbedömningen har gjorts enligt den metod som godkänts av Europeiska kommissionen.

| (26) | Mot bakgrund av vad som sägs ovan anser kommissionen att den anmälan som Tjeckien har lämnat in för att få bemyndigande att behålla de nationella bestämmelserna som avviker från bestämmelserna i förordning (EG) nr 2003/2003 kan tas upp till sakprövning enligt artikel 95.4 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(26)

Mot bakgrund av vad som sägs ovan anser kommissionen att den anmälan som Tjeckien har lämnat in för att få bemyndigande att behålla de nationella bestämmelserna som avviker från bestämmelserna i förordning (EG) nr 2003/2003 kan tas upp till sakprövning enligt artikel 95.4 i EG-fördraget.

2.   SAKPRÖVNING

| (27) | Enligt artikel 95 i fördraget skall kommissionen säkerställa att alla villkor som gör det möjligt för en medlemsstat att begagna sig av möjligheterna till undantag enligt denna artikel är uppfyllda. |
| --- | --- |

(27)

Enligt artikel 95 i fördraget skall kommissionen säkerställa att alla villkor som gör det möjligt för en medlemsstat att begagna sig av möjligheterna till undantag enligt denna artikel är uppfyllda.

| (28) | Kommissionen skall i synnerhet bedöma om de bestämmelser som anmälts av medlemsstaten är motiverade med hänsyn till de väsentliga behov som anges i artikel 30 i fördraget eller avser miljö- eller arbetsmiljöskydd. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen skall i synnerhet bedöma om de bestämmelser som anmälts av medlemsstaten är motiverade med hänsyn till de väsentliga behov som anges i artikel 30 i fördraget eller avser miljö- eller arbetsmiljöskydd.

| (29) | Om kommissionen bedömer att de nationella bestämmelserna är motiverade, måste den dessutom i enlighet med artikel 95.6 i fördraget undersöka huruvida dessa bestämmelser utgör ett medel för godtycklig diskriminering eller innebär förtäckta handelshinder mellan medlemsstaterna samt huruvida de utgör ett hinder för den inre marknadens funktion. |
| --- | --- |

(29)

Om kommissionen bedömer att de nationella bestämmelserna är motiverade, måste den dessutom i enlighet med artikel 95.6 i fördraget undersöka huruvida dessa bestämmelser utgör ett medel för godtycklig diskriminering eller innebär förtäckta handelshinder mellan medlemsstaterna samt huruvida de utgör ett hinder för den inre marknadens funktion.

| (30) | Tjeckien har grundat sin begäran på behovet av folkhälso- och miljöskydd. Kadmium i gödselmedel bedöms utgöra ett hot mot miljö och folkhälsa. Som stöd för sin begäran hänvisar Tjeckien till slutsatserna i en nationell studie som innehåller en bedömning av riskerna med kadmiumhaltiga gödselmedel. |
| --- | --- |

(30)

Tjeckien har grundat sin begäran på behovet av folkhälso- och miljöskydd. Kadmium i gödselmedel bedöms utgöra ett hot mot miljö och folkhälsa. Som stöd för sin begäran hänvisar Tjeckien till slutsatserna i en nationell studie som innehåller en bedömning av riskerna med kadmiumhaltiga gödselmedel.

2.1.   SKÄL SOM GRUNDAR SIG PÅ VÄSENTLIGA BEHOV ENLIGT ARTIKEL 30 ELLER SOM AVSER MILJÖ- ELLER ARBETSMILJÖSKYDD

2.1.1.   Allmän information om kadmium

| (31) | Kadmium är en tungmetall som förekommer naturligt i miljön, men de flesta utsläppen av denna metall sker till följd av olika mänskliga aktiviteter (framställning av icke-järnmetaller, förbränning av fossila bränslen, användning av gödselmedel osv.). |
| --- | --- |

(31)

Kadmium är en tungmetall som förekommer naturligt i miljön, men de flesta utsläppen av denna metall sker till följd av olika mänskliga aktiviteter (framställning av icke-järnmetaller, förbränning av fossila bränslen, användning av gödselmedel osv.).

| (32) | En allmän riskbedömning av kadmiummetall och kadmiumoxid genomförs för närvarande inom ramen för rådets förordning (EEG) nr 793/93/EEG av den 23 mars 1993 om bedömning och kontroll av risker med existerande ämnen (15) med Belgien som rapportör. Riskbedömningen kommer att omfatta alla viktiga användningar och utsläpp av kadmium. För närvarande är endast ett utkast till rapport tillgängligt för diskussioner på teknisk nivå. |
| --- | --- |

(32)

En allmän riskbedömning av kadmiummetall och kadmiumoxid genomförs för närvarande inom ramen för rådets förordning (EEG) nr 793/93/EEG av den 23 mars 1993 om bedömning och kontroll av risker med existerande ämnen (15) med Belgien som rapportör. Riskbedömningen kommer att omfatta alla viktiga användningar och utsläpp av kadmium. För närvarande är endast ett utkast till rapport tillgängligt för diskussioner på teknisk nivå.

| (33) | Av de vetenskapliga uppgifter som hittills föreligger kan slutsatsen dras att kadmiummetall och kadmiumoxid i allmänhet kan anses medföra allvarliga hälsorisker, särskilt för njurar och skelett. Kadmiumoxid har dessutom klassificerats som ett cancerogent ämne i kategori 2. Det råder också allmän enighet om att kadmium i gödselmedel utgör den allra största källan för tillförseln av kadmium till marken och näringskedjan. I utkastet till allmän riskbedömning manas till försiktighet, eftersom det inte för alla lokala och regionala situationer kan uteslutas att det föreligger en risk för människors hälsa, och det anges vidare att till och med riskfaktorer under 1,0 kanske inte är ett tillräckligt skydd för alla delar av befolkningen på grund av de stora skillnaderna i kadmiumkoncentrationen i livsmedel och i kostvanor och nutritionsstatus. |
| --- | --- |

(33)

Av de vetenskapliga uppgifter som hittills föreligger kan slutsatsen dras att kadmiummetall och kadmiumoxid i allmänhet kan anses medföra allvarliga hälsorisker, särskilt för njurar och skelett. Kadmiumoxid har dessutom klassificerats som ett cancerogent ämne i kategori 2. Det råder också allmän enighet om att kadmium i gödselmedel utgör den allra största källan för tillförseln av kadmium till marken och näringskedjan. I utkastet till allmän riskbedömning manas till försiktighet, eftersom det inte för alla lokala och regionala situationer kan uteslutas att det föreligger en risk för människors hälsa, och det anges vidare att till och med riskfaktorer under 1,0 kanske inte är ett tillräckligt skydd för alla delar av befolkningen på grund av de stora skillnaderna i kadmiumkoncentrationen i livsmedel och i kostvanor och nutritionsstatus.

2.1.2.   Kadmium i gödselmedel

| (34) | Kadmium finns naturligt i de fosfatmineral som bryts för att användas som råvara vid framställningen av fosforhaltiga mineralgödselmedel. Som slutprodukt innehåller dessa gödselmedel alltid en viss mängd kadmium, beroende på fosfatmineralets ursprungliga halt. |
| --- | --- |

(34)

Kadmium finns naturligt i de fosfatmineral som bryts för att användas som råvara vid framställningen av fosforhaltiga mineralgödselmedel. Som slutprodukt innehåller dessa gödselmedel alltid en viss mängd kadmium, beroende på fosfatmineralets ursprungliga halt.

| (35) | Kadmium anses skadligt såväl för miljön som för människors hälsa. Fosforhaltiga gödselmedel har identifierats som en stor källa till kadmium i jordbruksmarken, där det tenderar att upplagras över tid. Grödan tar upp kadmium från marken och kadmiumhalten i livsmedel, som är den stora källan till människors kadmiumintag, ger anledning till oro när det gäller folkhälsan. När kadmium tas upp via födan ansamlas det i njurarna och kan så småningom leda till nedsatt njurfunktion för vissa riskgrupper. |
| --- | --- |

(35)

Kadmium anses skadligt såväl för miljön som för människors hälsa. Fosforhaltiga gödselmedel har identifierats som en stor källa till kadmium i jordbruksmarken, där det tenderar att upplagras över tid. Grödan tar upp kadmium från marken och kadmiumhalten i livsmedel, som är den stora källan till människors kadmiumintag, ger anledning till oro när det gäller folkhälsan. När kadmium tas upp via födan ansamlas det i njurarna och kan så småningom leda till nedsatt njurfunktion för vissa riskgrupper.

| (36) | Miljöfrågorna rörande kadmium i gödselmedel togs först upp på gemenskapsnivå under förhandlingarna om Österrikes, Finlands och Sveriges anslutning till Europeiska unionen. Som anges ovan beviljades dessa tre medlemsstater tillfälliga undantag från gemenskapslagstiftningen om gödselmedel för att möjliggöra en noggrann bedömning på gemenskapsnivå av riskerna med kadmium i gödselmedel. |
| --- | --- |

(36)

Miljöfrågorna rörande kadmium i gödselmedel togs först upp på gemenskapsnivå under förhandlingarna om Österrikes, Finlands och Sveriges anslutning till Europeiska unionen. Som anges ovan beviljades dessa tre medlemsstater tillfälliga undantag från gemenskapslagstiftningen om gödselmedel för att möjliggöra en noggrann bedömning på gemenskapsnivå av riskerna med kadmium i gödselmedel.

| (37) | Kommissionen samlade i detta sammanhang först alla tillgängliga uppgifter om hur situationen ser ut i Europeiska gemenskapen när det gäller exponeringen på grund av kadmium i gödselmedel. Eftersom det inte fanns tillräckliga uppgifter att tillgå i alla medlemsstater beställde kommissionen två studier där man skulle utarbeta metoder och förfaranden för att bedöma hälso- och miljörisker av kadmium i gödselmedel (16). Medlemsstaterna uppmanades därefter att genomföra landsomfattande riskbedömningar genom att använda ovannämnda metoder och förfaranden. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen samlade i detta sammanhang först alla tillgängliga uppgifter om hur situationen ser ut i Europeiska gemenskapen när det gäller exponeringen på grund av kadmium i gödselmedel. Eftersom det inte fanns tillräckliga uppgifter att tillgå i alla medlemsstater beställde kommissionen två studier där man skulle utarbeta metoder och förfaranden för att bedöma hälso- och miljörisker av kadmium i gödselmedel (16). Medlemsstaterna uppmanades därefter att genomföra landsomfattande riskbedömningar genom att använda ovannämnda metoder och förfaranden.

| (38) | Nio medlemsstater har genomfört bedömningar av riskerna med kadmium i gödselmedel. Dessa riskbedömningar finns sedan september 2001 att tillgå för allmänheten på kommissionens webbplats (17). Dessutom har en separat studie med en analys av dessa riskbedömningar offentliggjorts, och olika alternativ för en gemenskapsomfattande riskhantering av kadmium i gödselmedel har utformats (18). |
| --- | --- |

(38)

Nio medlemsstater har genomfört bedömningar av riskerna med kadmium i gödselmedel. Dessa riskbedömningar finns sedan september 2001 att tillgå för allmänheten på kommissionens webbplats (17). Dessutom har en separat studie med en analys av dessa riskbedömningar offentliggjorts, och olika alternativ för en gemenskapsomfattande riskhantering av kadmium i gödselmedel har utformats (18).

| (39) | Dessa riskbedömningar lades fram för vetenskapliga kommittén för toxicitet, ekotoxicitet och miljö (19) för utvärdering. Kommittén anmodades särskilt att ange vilken kadmiumkoncentration i gödselmedel som högst kan tolereras för att kadmiumhalten i odlad mark inte skall öka i betydande utsträckning. Kommittén drog slutsatsen att kadmiumhalten i gödselmedel måste begränsas för att undvika att kadmium upplagras i marken. Upplagring kan ske i viss mark även om gödselmedel används som innehåller mycket låga kadmiumkoncentrationer, medan det i annan mark inte kommer att ske någon upplagring även om gödselmedel används som innehåller höga kadmiumhalter. Gödselmedel som innehåller mindre än 20 mg Cd/kg P2O5 brukar dock i de flesta fall inte leda till någon långsiktig upplagring i marken, om annan kadmiumtillförsel inte beaktas, medan gödselmedel som innehåller mer än 60 mg Cd/kg P2O5 i de flesta fall kan förväntas leda till en långsiktig upplagring. Ett gränsvärde för kadmium i fosfathaltiga gödselmedel bör därför tas fram på grundval av en riskbedömning och med beaktande av alla kadmiumkällor (20). |
| --- | --- |

(39)

Dessa riskbedömningar lades fram för vetenskapliga kommittén för toxicitet, ekotoxicitet och miljö (19) för utvärdering. Kommittén anmodades särskilt att ange vilken kadmiumkoncentration i gödselmedel som högst kan tolereras för att kadmiumhalten i odlad mark inte skall öka i betydande utsträckning. Kommittén drog slutsatsen att kadmiumhalten i gödselmedel måste begränsas för att undvika att kadmium upplagras i marken. Upplagring kan ske i viss mark även om gödselmedel används som innehåller mycket låga kadmiumkoncentrationer, medan det i annan mark inte kommer att ske någon upplagring även om gödselmedel används som innehåller höga kadmiumhalter. Gödselmedel som innehåller mindre än 20 mg Cd/kg P2O5 brukar dock i de flesta fall inte leda till någon långsiktig upplagring i marken, om annan kadmiumtillförsel inte beaktas, medan gödselmedel som innehåller mer än 60 mg Cd/kg P2O5 i de flesta fall kan förväntas leda till en långsiktig upplagring. Ett gränsvärde för kadmium i fosfathaltiga gödselmedel bör därför tas fram på grundval av en riskbedömning och med beaktande av alla kadmiumkällor (20).

| (40) | Den allmänna riskbedömningen om kadmium och kadmiumoxid har tagit relativt lång tid, och för närvarande finns det ingen slutlig EU-omfattande bedömning av riskerna med kadmium. Det slutliga utkastet till allmän riskbedömning från mars 2005 stöder det yttrande som vetenskapliga kommittén för toxicitet, ekotoxicitet och miljö lagt fram om upplagringen av kadmium i marken. Även om det där konstateras att tillskottet från kadmium i gödselmedel i sig kanske inte är tillräckligt för att orsaka svår och omedelbar risk för människors hälsa och för miljön, måste försiktighet iakttas, eftersom det inte för alla lokala och regionala situationer kan uteslutas att det föreligger en risk för människors hälsa på grund av de stora skillnaderna i kadmiumkoncentrationen i livsmedel och i kostvanor och nutritionsstatus. |
| --- | --- |

(40)

Den allmänna riskbedömningen om kadmium och kadmiumoxid har tagit relativt lång tid, och för närvarande finns det ingen slutlig EU-omfattande bedömning av riskerna med kadmium. Det slutliga utkastet till allmän riskbedömning från mars 2005 stöder det yttrande som vetenskapliga kommittén för toxicitet, ekotoxicitet och miljö lagt fram om upplagringen av kadmium i marken. Även om det där konstateras att tillskottet från kadmium i gödselmedel i sig kanske inte är tillräckligt för att orsaka svår och omedelbar risk för människors hälsa och för miljön, måste försiktighet iakttas, eftersom det inte för alla lokala och regionala situationer kan uteslutas att det föreligger en risk för människors hälsa på grund av de stora skillnaderna i kadmiumkoncentrationen i livsmedel och i kostvanor och nutritionsstatus.

| (41) | Kommissionens förslag om kadmium i gödselmedel har försenats något i avvaktan på den allmänna riskbedömningsrapporten om kadmium och kadmiumoxid samt den uppföljning som eventuellt skall göras vad beträffar riskreducerande åtgärder. |
| --- | --- |

(41)

Kommissionens förslag om kadmium i gödselmedel har försenats något i avvaktan på den allmänna riskbedömningsrapporten om kadmium och kadmiumoxid samt den uppföljning som eventuellt skall göras vad beträffar riskreducerande åtgärder.

2.1.3.   Tjeckiens riskbedömning

| (42) | De tjeckiska myndigheterna har lämnat in en nationell riskbedömning till stöd för sin begäran om ett gränsvärde för kadmium i fosfathaltiga gödselmedel. Den ram som använts för att genomföra riskbedömningen är uppbyggd kring tre begrepp. |
| --- | --- |

(42)

De tjeckiska myndigheterna har lämnat in en nationell riskbedömning till stöd för sin begäran om ett gränsvärde för kadmium i fosfathaltiga gödselmedel. Den ram som använts för att genomföra riskbedömningen är uppbyggd kring tre begrepp.

2.1.3.1.   Upplagringsbedömning

| (43) | Enligt denna bedömning beräknas den nettoupplagring av kadmium i mark och marklösning (eller porvatten) (21), som härrör ur användningen av gödselmedel över tid i jämviktstillstånd. Upplagringsbedömningen möjliggör t.ex. användning av medel- och extremvärden. Den tjeckiska riskbedömningen visar att med denna bedömningsmetod har följande bedömningsgrunder beaktats:






  — | Nuvarande kadmiumkoncentration i marken. |
| --- | --- | --- |

(43)

Enligt denna bedömning beräknas den nettoupplagring av kadmium i mark och marklösning (eller porvatten) (21), som härrör ur användningen av gödselmedel över tid i jämviktstillstånd. Upplagringsbedömningen möjliggör t.ex. användning av medel- och extremvärden. Den tjeckiska riskbedömningen visar att med denna bedömningsmetod har följande bedömningsgrunder beaktats:

—

Nuvarande kadmiumkoncentration i marken.

| — | Kadmiumtillförsel (på grund av mineralgödselmedel, men även på grund av atmosfäriskt nedfall, markberedningsmedel, avloppsslam och vittringen av moderbergart). |
| --- | --- |

—

Kadmiumtillförsel (på grund av mineralgödselmedel, men även på grund av atmosfäriskt nedfall, markberedningsmedel, avloppsslam och vittringen av moderbergart).

| — | Kadmiumupptaget i växter. |
| --- | --- |

—

Kadmiumupptaget i växter.

| — | Graden av urlakning av kadmium, beroende på det årliga nederbördsöverskottet och kadmiumkoncentrationen i urlakat porvatten. |
| --- | --- |

—

Graden av urlakning av kadmium, beroende på det årliga nederbördsöverskottet och kadmiumkoncentrationen i urlakat porvatten.

| — | Kadmiumkoncentrationen i marken och urlakningsnivåerna nu och om hundra år enligt tre scenarier: nuvarande förhållanden, förhållanden då det används mer gödselmedel och förhållanden med högre kadmiumhalt i gödselmedel. |
| --- | --- |

—

Kadmiumkoncentrationen i marken och urlakningsnivåerna nu och om hundra år enligt tre scenarier: nuvarande förhållanden, förhållanden då det används mer gödselmedel och förhållanden med högre kadmiumhalt i gödselmedel.

2.1.3.2.   Exponeringsbedömning

| (44) | Enligt denna bedömningsgrund beräknas de odlade växternas upptagning ur marken och människans därpå följande intag av kadmium med hjälp av de exponeringsmått som omfattar exponeringens både aktuella och extremvärden. |
| --- | --- |

(44)

Enligt denna bedömningsgrund beräknas de odlade växternas upptagning ur marken och människans därpå följande intag av kadmium med hjälp av de exponeringsmått som omfattar exponeringens både aktuella och extremvärden.

2.1.3.3.   Riskkaraktärisering

| (45) | Denna bedömning möjliggör för Tjeckien att uppskatta incidens och allvar för de skadliga effekter som sannolikt uppstår vid faktisk eller förutsedd exponering för kadmium. Beräkningarna görs för tre scenarier och fyra PNEC-värden (22). |
| --- | --- |

(45)

Denna bedömning möjliggör för Tjeckien att uppskatta incidens och allvar för de skadliga effekter som sannolikt uppstår vid faktisk eller förutsedd exponering för kadmium. Beräkningarna görs för tre scenarier och fyra PNEC-värden (22).

2.1.4.   Resultaten av riskbedömningen

| (46) | Bedömningarna har lett till riskindex (PEC/PNEC-förhållanden) (23) på mellan 0,1 och 1,19 med ett realistiskt sämsta tänkbara värde på 0,93, som framhållits som skäl för de nationella begränsningarna, förutsatt att kadmiumhalten i fosforhaltiga mineralgödselmedel inte överskrider 50 mg/kg P2O5. |
| --- | --- |

(46)

Bedömningarna har lett till riskindex (PEC/PNEC-förhållanden) (23) på mellan 0,1 och 1,19 med ett realistiskt sämsta tänkbara värde på 0,93, som framhållits som skäl för de nationella begränsningarna, förutsatt att kadmiumhalten i fosforhaltiga mineralgödselmedel inte överskrider 50 mg/kg P2O5.

2.1.5.   Bedömning av Tjeckiens ståndpunkt

| (47) | Den riskbedömning som lämnats in av de tjeckiska myndigheterna har genomförts enligt de förfaranden och metoder som utformats på gemenskapsnivå, något som anses säkerställa en hög tillförlitlighetsnivå i de uppgifter som erhålls. |
| --- | --- |

(47)

Den riskbedömning som lämnats in av de tjeckiska myndigheterna har genomförts enligt de förfaranden och metoder som utformats på gemenskapsnivå, något som anses säkerställa en hög tillförlitlighetsnivå i de uppgifter som erhålls.

| (48) | Eftersom Tjeckien som skäl för att behålla de nationella bestämmelserna har lagt fram ett PEC/PNEC-värde nära 1, ansågs det lämpligt att lämna över riskbedömningen till kommissionens vetenskapliga kommitté för hälso- och miljörisker för en noggrann utvärdering. |
| --- | --- |

(48)

Eftersom Tjeckien som skäl för att behålla de nationella bestämmelserna har lagt fram ett PEC/PNEC-värde nära 1, ansågs det lämpligt att lämna över riskbedömningen till kommissionens vetenskapliga kommitté för hälso- och miljörisker för en noggrann utvärdering.

| (49) | Kommittén ombads särskilt att






  — | bedöma den generella vetenskapliga kvaliteten på Tjeckiens rapport och identifiera eventuella större brister, |
| --- | --- | --- |

(49)

Kommittén ombads särskilt att

—

bedöma den generella vetenskapliga kvaliteten på Tjeckiens rapport och identifiera eventuella större brister,

| — | kommentera de studerade scenariernas relevans och slutsatserna om upplagringen av kadmium i marken, |
| --- | --- |

—

kommentera de studerade scenariernas relevans och slutsatserna om upplagringen av kadmium i marken,

| — | kommentera huruvida det rapporterade PEC/PNEC-värdet på 0,93 är det mest ändamålsenliga värdet för att beskriva risken för människors hälsa och miljön. |
| --- | --- |

—

kommentera huruvida det rapporterade PEC/PNEC-värdet på 0,93 är det mest ändamålsenliga värdet för att beskriva risken för människors hälsa och miljön.

| (50) | Utvärderingen av Tjeckiens ståndpunkt skjuts därför upp tills kommissionen får ta del av den vetenskapliga kommitténs yttrande. |
| --- | --- |

(50)

Utvärderingen av Tjeckiens ståndpunkt skjuts därför upp tills kommissionen får ta del av den vetenskapliga kommitténs yttrande.

2.2.   TILLÄMPNING AV ARTIKEL 95.6 TREDJE STYCKET I FÖRDRAGET

| (51) | Efter en noggrann genomgång av dessa uppgifter anser kommissionen att villkoren i artikel 95.6 tredje stycket är uppfyllda, vilket innebär att kommissionen kan förlänga den sexmånadersperiod som den enligt artikelns bestämmelser har på sig att godkänna eller förkasta de nationella bestämmelserna. |
| --- | --- |

(51)

Efter en noggrann genomgång av dessa uppgifter anser kommissionen att villkoren i artikel 95.6 tredje stycket är uppfyllda, vilket innebär att kommissionen kan förlänga den sexmånadersperiod som den enligt artikelns bestämmelser har på sig att godkänna eller förkasta de nationella bestämmelserna.

2.2.1.   Motivering på grund av frågans komplexitet

| (52) | Med beaktande av den studie som de tjeckiska myndigheterna har lämnat in, där det konstateras att PEC/PNEC-förhållandet är väldigt nära 1, är det nödvändigt att den vetenskapliga kommittén för hälso- och miljörisker gör en undersökning för att klargöra om det verkligen föreligger en risk för miljön och människors hälsa. Kommissionens vetenskapliga kommitté har hörts tidigare när Österrike, Finland och Sverige lade fram liknande studier till stöd för sin begäran om nationellt undantag. Kommissionen bör således invänta resultaten av denna undersökning innan den fattar sitt beslut enligt artikel 95.6 första stycket. Under dessa omständigheter anser kommissionen att det är motiverat att förlänga den sexmånadersperiod som den har på sig att godkänna eller förkasta de nationella bestämmelserna, så att den vetenskapliga kommittén kan göra en noggrann bedömning och lämna ett yttrande och motsvarande slutsatser kan dras när det gäller de nationella bestämmelserna. Det är därför nödvändigt att förlänga perioden fram till den 6 december 2006. |
| --- | --- |

(52)

Med beaktande av den studie som de tjeckiska myndigheterna har lämnat in, där det konstateras att PEC/PNEC-förhållandet är väldigt nära 1, är det nödvändigt att den vetenskapliga kommittén för hälso- och miljörisker gör en undersökning för att klargöra om det verkligen föreligger en risk för miljön och människors hälsa. Kommissionens vetenskapliga kommitté har hörts tidigare när Österrike, Finland och Sverige lade fram liknande studier till stöd för sin begäran om nationellt undantag. Kommissionen bör således invänta resultaten av denna undersökning innan den fattar sitt beslut enligt artikel 95.6 första stycket. Under dessa omständigheter anser kommissionen att det är motiverat att förlänga den sexmånadersperiod som den har på sig att godkänna eller förkasta de nationella bestämmelserna, så att den vetenskapliga kommittén kan göra en noggrann bedömning och lämna ett yttrande och motsvarande slutsatser kan dras när det gäller de nationella bestämmelserna. Det är därför nödvändigt att förlänga perioden fram till den 6 december 2006.

2.2.2.   Ingen fara för människors hälsa

| (53) | På grundval av de antaganden och scenarier som använts dras i Tjeckiens rapport slutsatsen att det för närvarande inte finns någon risk för människors hälsa på grund av användningen av kadmium i gödselmedel. |
| --- | --- |

(53)

På grundval av de antaganden och scenarier som använts dras i Tjeckiens rapport slutsatsen att det för närvarande inte finns någon risk för människors hälsa på grund av användningen av kadmium i gödselmedel.

| (54) | Världshälsoorganisationen (WHO) har fastställt ett gränsvärde för det tolerabla veckointaget av kadmium som uppgår till 7 μg/kg. Detta gränsvärde motsvarar 60 μg/dag för en person som väger 60 kg. I Tjeckien uppskattades det genomsnittliga kadmiumintaget för en vuxen person till 12-27 μg/dag under 2000 (beroende på vilket scenario som tillämpats), vilket motsvarar omkring 19 %-45 % av WHO:s gränsvärde. |
| --- | --- |

(54)

Världshälsoorganisationen (WHO) har fastställt ett gränsvärde för det tolerabla veckointaget av kadmium som uppgår till 7 μg/kg. Detta gränsvärde motsvarar 60 μg/dag för en person som väger 60 kg. I Tjeckien uppskattades det genomsnittliga kadmiumintaget för en vuxen person till 12-27 μg/dag under 2000 (beroende på vilket scenario som tillämpats), vilket motsvarar omkring 19 %-45 % av WHO:s gränsvärde.

| (55) | Vid den del av de tjeckiska myndigheternas bedömning som bygger på en riskkaraktärisering jämfördes kadmiumintagen i olika scenarier med WHO:s rekommenderade gränsvärden. Resultatet är den så kallade säkerhetsmarginalen. När säkerhetsmarginalen överskrider 1 kan den aktuella situationen anses vara en källa till potentiell hälsorisk för en exponerad person. Med de antaganden och metoder som tillämpats i Tjeckiens rapport, vilken nu granskas av den vetenskapliga kommittén, överskreds säkerhetsmarginalen på 1 inte i något av exponeringsscenarierna, inbegripet det övre scenario som studerats där man antar att 100 % av de intagna livsmedlen härrör från gödslade områden och att kadmiumhalten uppgår till 90 mg/kg P2O5. |
| --- | --- |

(55)

Vid den del av de tjeckiska myndigheternas bedömning som bygger på en riskkaraktärisering jämfördes kadmiumintagen i olika scenarier med WHO:s rekommenderade gränsvärden. Resultatet är den så kallade säkerhetsmarginalen. När säkerhetsmarginalen överskrider 1 kan den aktuella situationen anses vara en källa till potentiell hälsorisk för en exponerad person. Med de antaganden och metoder som tillämpats i Tjeckiens rapport, vilken nu granskas av den vetenskapliga kommittén, överskreds säkerhetsmarginalen på 1 inte i något av exponeringsscenarierna, inbegripet det övre scenario som studerats där man antar att 100 % av de intagna livsmedlen härrör från gödslade områden och att kadmiumhalten uppgår till 90 mg/kg P2O5.

IV   SLUTSATS

| (56) | Mot bakgrund av vad som sägs ovan drar kommissionen slutsatsen att Tjeckiens ansökan av den 1 december 2005, i vilken landet anhöll om bemyndigande att behålla sina nationella bestämmelser om kadmiumhalten i gödselmedel, kan tas upp till prövning. |
| --- | --- |

(56)

Mot bakgrund av vad som sägs ovan drar kommissionen slutsatsen att Tjeckiens ansökan av den 1 december 2005, i vilken landet anhöll om bemyndigande att behålla sina nationella bestämmelser om kadmiumhalten i gödselmedel, kan tas upp till prövning.

| (57) | Med tanke på frågans komplexitet och eftersom det saknas dokumentation för risken för människors hälsa anser kommissionen att den period som avses i artikel 95.6 första stycket bör förlängas till den 6 december 2006. |
| --- | --- |

(57)

Med tanke på frågans komplexitet och eftersom det saknas dokumentation för risken för människors hälsa anser kommissionen att den period som avses i artikel 95.6 första stycket bör förlängas till den 6 december 2006.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I enlighet med artikel 95.6 tredje stycket i fördraget skall den period som avses i första stycket i nämnda artikel för att godkänna eller förkasta de nationella bestämmelser om kadmium i gödselmedel som Tjeckien anmälde den 1 december 2005 enligt artikel 95.4 förlängas till den 6 december 2006.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Tjeckien.

Utfärdat i Bryssel den 24 maj 2006.

På kommissionens vägnar

Günter VERHEUGEN

Vice ordförande

---

(1)  EUT L 304, 21.11.2003, s. 1.

1

(2)  EGT L 24, 30.1.1976, s. 21.

2

(3)  EGT L 18, 23.1.1999, s. 60.

3

(4)  Kommissionens beslut 2002/366/EG av den 15 maj 2002 om de nationella bestämmelser som anmälts av Republiken Österrike enligt artikel 95.4 i EG-fördraget beträffande högsta tillåtna kadmiumhalt i gödselmedel (EGT L 132, 17.5.2002, s. 65).

4

(5)  Kommissionens beslut 2002/398/EG av den 24 maj 2002 om de nationella bestämmelser som anmälts av Republiken Finland enligt artikel 95.4 i EG-fördraget beträffande högsta tillåtna kadmiumhalt i gödselmedel (EGT L 138, 28.5.2002, s. 15).

5

(6)  Kommissionens beslut 2002/399/EG av den 24 maj 2002 om de nationella bestämmelser som anmälts av Konungariket Sverige enligt artikel 95.4 i EG-fördraget beträffande högsta tillåtna kadmiumhalt i gödselmedel (EGT L 138, 28.5.2002, s. 24).

6

(7)  EUT L 129, 17.5.2006, s. 31.

7

(8)  EUT L 129, 17.5.2006, s. 25.

8

(9)  EUT L 129, 17.5.2006, s. 19.

9

(10)  Lag 156/1998 av den 12 juni 1998 om gödselmedel m.m. och om agrokemisk analys av jordbruksmark (Sbírka zákonů České Republiky nr 54, 13.7.1998, s. 6709).

10

(11)  Sbírka zákonů České Republiky nr 137, 20.12.2000, s. 7404.

11

(12)  Sbírka zákonů České Republiky nr 75, 20.5.2005, s. 3928.

12

(13)  EUT C 29, 4.2.2006, s. 8.

13

(14)  Čupr, P., Sáňka, M., Holoubek, I.: Study to assess risks to the environment and health resulting from the use of phosphate fertilisers containing cadmium, november 2005; RECETOX Research Centre for Environmental Chemistry and Ecotoxicology, Masaryk University; TOCOEN REPORT No 285; http://europa.eu.int/comm/enterprise/chemicals/legislation/fertilizers/cadmium/sctee.pdf

14

(15)  EGT L 84, 5.4.1993, s. 1.

15

(16)  ERM, ”Study on data requirements and programme for data production and gathering to support a future evaluation of the risks to health and the environment for cadmium in fertilisers”, mars 1999. Se även ERM, ”Study to establish a programme of detailed procedures for the assessment of risks to health and the environment from cadmium in fertilisers”, februari 2000.

16

(17)  http://europa.eu.int/comm/enterprise/chemicals/legislation/fertilizers/cadmium/reports_en.htm

17

(18)  ERM, Analysis and conclusions from Member States' assessment of the risk to health and the environment from Cadmium in fertilisers, oktober 2001.

18

(19)  Omdöpt till vetenskapliga kommittén för hälso- och miljörisker.

19

(20)  Kommitténs yttrande om medlemsstaternas bedömningar av risken för hälsa och miljö på grund av kadmium i gödselmedel. Yttrande avgivet vid kommitténs 33:e plenarmöte i Bryssel den 24 september 2002. http://europa.eu.int/comm/enterprise/chemicals/legislation/fertilizers/cadmium/sctee.pdf

20

(21)  Porvatten betyder vatten som stannar i marken på grund av kapillärkraften mellan markens fasta partiklar.

21

(22)  PNEC: Predictable No-Effect Concentration.

22

(23)  Riskbedömningsmetoden, som anges i kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 och som beskrivs mer detaljerat i den tekniska vägledningen om riskbedömningen för nya och existerande ämnen, består i att man bestämmer förhållandet mellan den koncentration av ett visst ämne som kan förväntas finnas i miljön (PEC, Predicted Environmental Concentration) och den koncentration av ämnet under vilken skadliga effekter i den berörda delen av miljön inte väntas uppstå (PNEC, Predicted No-Effect Concentration). Risken uttrycks som PEC/PNEC-förhållandet, en storhet som i Tjeckiens rapport betecknas som riskindex. Ett PEC/PNEC-förhållande under 1 anger att det inte föreligger någon risk för miljön, medan ett förhållande på 1 eller mer visar på en situation där det föreligger en reell eller potentiell risk; ju högre värde desto större är effekten. Om PEC/PNEC-förhållandet är högre än 1 bör proportionella riskhanteringsåtgärder vidtas.

23

---

| 3.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 150/24 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 150/24

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 30 maj 2006

om ändring av beslut 2006/346/EG om vissa skyddsåtgärder mot klassisk svinpest i Tyskland

[delgivet med nr K(2006) 2058]

(Text av betydelse för EES)

(2006/391/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära och avelstekniska kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom gemenskapen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (1), särskilt artikel 10.4,

med beaktande av rådets direktiv 2001/89/EG av den 23 oktober 2001 om gemenskapsåtgärder för bekämpning av klassisk svinpest (2), särskilt artikel 11.1 f,

med beaktande av rådets direktiv 2002/99/EG av den 16 december 2002 om fastställande av djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (3), särskilt artikel 4.3 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Efter utbrotten av klassisk svinpest i Tyskland upprättades omedelbart skydds- och övervakningszoner kring de platser där sjukdomen brutit ut i Tyskland i enlighet med artikel 9.1 i direktiv 2001/89/EG. |
| --- | --- |

(1)

Efter utbrotten av klassisk svinpest i Tyskland upprättades omedelbart skydds- och övervakningszoner kring de platser där sjukdomen brutit ut i Tyskland i enlighet med artikel 9.1 i direktiv 2001/89/EG.

| (2) | Därutöver antogs kommissionens beslut 2006/346/EG av den 15 maj 2006 om vissa skyddsåtgärder mot klassisk svinpest i Tyskland och om upphävande av beslut 2006/274/EG (4) i syfte att bibehålla och utvidga de åtgärder som Tyskland vidtagit i enlighet med direktiv 2001/89/EG. |
| --- | --- |

(2)

Därutöver antogs kommissionens beslut 2006/346/EG av den 15 maj 2006 om vissa skyddsåtgärder mot klassisk svinpest i Tyskland och om upphävande av beslut 2006/274/EG (4) i syfte att bibehålla och utvidga de åtgärder som Tyskland vidtagit i enlighet med direktiv 2001/89/EG.

| (3) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 854/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (5) fastställs bestämmelser om användningen av ett kontrollmärke på färskt kött. Enligt rådets direktiv 2001/89/EG får detta kontrollmärke dock inte användas för märkning av färskt kött från svin med ursprung på en anläggning i en övervakningszon. |
| --- | --- |

(3)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 854/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (5) fastställs bestämmelser om användningen av ett kontrollmärke på färskt kött. Enligt rådets direktiv 2001/89/EG får detta kontrollmärke dock inte användas för märkning av färskt kött från svin med ursprung på en anläggning i en övervakningszon.

| (4) | Tyskland har ansökt om undantag enligt artikel 4.3 i direktiv 2002/99/EG från den kontrollmärkning som föreskrivs i direktiv 2001/89/EG och användningen av kött från svin som hålls på anläggningar i övervakningszoner som upprättats i delstaten Nordrhein-Westfalen och som slaktats efter särskilt tillstånd från den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

(4)

Tyskland har ansökt om undantag enligt artikel 4.3 i direktiv 2002/99/EG från den kontrollmärkning som föreskrivs i direktiv 2001/89/EG och användningen av kött från svin som hålls på anläggningar i övervakningszoner som upprättats i delstaten Nordrhein-Westfalen och som slaktats efter särskilt tillstånd från den behöriga myndigheten.

| (5) | Mot bakgrund av den epidemiologiska situationen i fråga om klassisk svinpest i delstaten Nordrhein-Westfalen och det mönster som sjukdomsspridningen tidigare har följt bör tillämpningen av den kontrollmärkning som fastställs i förordning (EG) nr 854/2004 på färskt kött från svin från övervakningszoner inom vissa områden av norra Nordrhein-Westfalen i enlighet med villkoren och bestämmelserna för testning av svin i detta beslut inte inverka på risken för att sjukdomen sprids. Saluförande av det färska köttet utan ytterligare bearbetning eller behandling på dessa villkor bör inte heller anses inverka på skyddet mot risken för att sjukdomen sprids. |
| --- | --- |

(5)

Mot bakgrund av den epidemiologiska situationen i fråga om klassisk svinpest i delstaten Nordrhein-Westfalen och det mönster som sjukdomsspridningen tidigare har följt bör tillämpningen av den kontrollmärkning som fastställs i förordning (EG) nr 854/2004 på färskt kött från svin från övervakningszoner inom vissa områden av norra Nordrhein-Westfalen i enlighet med villkoren och bestämmelserna för testning av svin i detta beslut inte inverka på risken för att sjukdomen sprids. Saluförande av det färska köttet utan ytterligare bearbetning eller behandling på dessa villkor bör inte heller anses inverka på skyddet mot risken för att sjukdomen sprids.

| (6) | Mot bakgrund av den information som Tyskland lämnat bör skyddsåtgärderna mot klassisk svinpest i Tyskland ses över i fråga om den tid som åtgärderna i de skydds- och övervakningszoner som upprättats i enlighet med direktiv 2001/89/EG kring de platser där sjukdomen brutit ut skall gälla. |
| --- | --- |

(6)

Mot bakgrund av den information som Tyskland lämnat bör skyddsåtgärderna mot klassisk svinpest i Tyskland ses över i fråga om den tid som åtgärderna i de skydds- och övervakningszoner som upprättats i enlighet med direktiv 2001/89/EG kring de platser där sjukdomen brutit ut skall gälla.

| (7) | Det är också nödvändigt att återinföra det förbud för medlemsstaterna att sända svin till slakterier i de områden i norra Nordrhein-Westfalen i Tyskland där utbrott av klassisk svinpest har anmälts som upphävdes genom beslut 2006/346/EG. |
| --- | --- |

(7)

Det är också nödvändigt att återinföra det förbud för medlemsstaterna att sända svin till slakterier i de områden i norra Nordrhein-Westfalen i Tyskland där utbrott av klassisk svinpest har anmälts som upphävdes genom beslut 2006/346/EG.

| (8) | Beslut 2006/346/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Beslut 2006/346/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2006/346/EG skall ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 1
  Tyskland skall säkerställa att inga svin sänds till andra medlemsstater och till tredjeländer från






  a) | de områden som anges i bilaga I, |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 1 skall ersättas med följande:

”Artikel 1

Tyskland skall säkerställa att inga svin sänds till andra medlemsstater och till tredjeländer från

a)

de områden som anges i bilaga I,

| b) | anläggningar som ligger utanför de områden som anges i bilaga I och som sedan den 15 januari 2006 har tagit emot svin från en anläggning i Nordrhein-Westfalen.” |
| --- | --- |

b)

anläggningar som ligger utanför de områden som anges i bilaga I och som sedan den 15 januari 2006 har tagit emot svin från en anläggning i Nordrhein-Westfalen.”

| 2. | Följande artikel skall införas som artikel 3a:
  ”Artikel 3a
  1.   Genom undantag från artikel 10.3 f fjärde strecksatsen i direktiv 2001/89/EG får Tyskland för griskött som producerats enligt punkt 2 i denna artikel






  a) | tillämpa den kontrollmärkning som fastställs i artikel 5.1 i förordning (EG) nr 854/2004, |
| --- | --- | --- |

2.

Följande artikel skall införas som artikel 3a:

”Artikel 3a

1.   Genom undantag från artikel 10.3 f fjärde strecksatsen i direktiv 2001/89/EG får Tyskland för griskött som producerats enligt punkt 2 i denna artikel

a)

tillämpa den kontrollmärkning som fastställs i artikel 5.1 i förordning (EG) nr 854/2004,

| b) | låta bli att underkasta det färska köttet för en efterföljande behandling enligt reglerna i artikel 4.1 i direktiv 2002/99/EG. |
| --- | --- |

b)

låta bli att underkasta det färska köttet för en efterföljande behandling enligt reglerna i artikel 4.1 i direktiv 2002/99/EG.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av åtgärderna i direktiv 2001/89/EG, särskilt artikel 11.1 f och artikel 11.2, gäller att grisköttet för vilket Tyskland tillämpar undantaget i punkt 1 i denna artikel skall komma från svin som har slaktats inom 12 timmar efter ankomsten till slakteriet och som kommer från

| a) | en övervakningszon som upprättats i de områden som anges i bilaga I A till detta beslut i enlighet med artikel 9.1 i direktiv 2001/89/EG och kring en skyddszon där






  i) | inga utbrott av klassisk svinpest har påvisats under 21 dagar före förflyttningen av svinen till slakteriet och minst 21 dagar förflutit sedan den preliminära rengöringen och desinfektionen av de smittade anläggningarna, |
| --- | --- | --- |

a)

en övervakningszon som upprättats i de områden som anges i bilaga I A till detta beslut i enlighet med artikel 9.1 i direktiv 2001/89/EG och kring en skyddszon där

i)

inga utbrott av klassisk svinpest har påvisats under 21 dagar före förflyttningen av svinen till slakteriet och minst 21 dagar förflutit sedan den preliminära rengöringen och desinfektionen av de smittade anläggningarna,

| ii) | kliniska undersökningar för klassisk svinpest har genomförts med negativa resultat på samtliga anläggningar inom dessa skydds- och övervakningszoner efter det att klassisk svinpest hade påvisats, |
| --- | --- |

ii)

kliniska undersökningar för klassisk svinpest har genomförts med negativa resultat på samtliga anläggningar inom dessa skydds- och övervakningszoner efter det att klassisk svinpest hade påvisats,

| b) | en anläggning






  i) | som av den behöriga myndigheten fått tillstånd att förflytta svin till ett anvisat slakteri, |
| --- | --- | --- |

b)

en anläggning

i)

som av den behöriga myndigheten fått tillstånd att förflytta svin till ett anvisat slakteri,

| ii) | som inte har haft någon kontakt med en smittad anläggning efter den epidemiologiska undersökningen, |
| --- | --- |

ii)

som inte har haft någon kontakt med en smittad anläggning efter den epidemiologiska undersökningen,

| iii) | som regelbundet har kontrollerats av en veterinär efter det att övervakningsområdet upprättades och där kontrollen har gällt samtliga svin på anläggningen, |
| --- | --- |

iii)

som regelbundet har kontrollerats av en veterinär efter det att övervakningsområdet upprättades och där kontrollen har gällt samtliga svin på anläggningen,

| iv) | där det har genomförts kliniska undersökningar och laboratorieundersökningar på samtliga svin i enlighet med kapitel IV D punkterna 1, 3, 4 och 5 i bilagan till beslut 2002/106/EG. |
| --- | --- |

iv)

där det har genomförts kliniska undersökningar och laboratorieundersökningar på samtliga svin i enlighet med kapitel IV D punkterna 1, 3, 4 och 5 i bilagan till beslut 2002/106/EG.

3.   Tyskland skall säkerställa att det slakteri som anvisas enligt punkterna 1 och 2

| a) | ligger inom de områden som anges i bilaga I A, |
| --- | --- |

a)

ligger inom de områden som anges i bilaga I A,

| b) | samma dag inte tar emot andra svin för slakt än sådana som avses i punkterna 1 och 2. |
| --- | --- |

b)

samma dag inte tar emot andra svin för slakt än sådana som avses i punkterna 1 och 2.

4.   Tyskland skall säkerställa att de fordon som används för transport av de svin som avses i punkt 2 rengörs och desinficeras två gånger efter varje transport.”

| 3. | Följande artikel skall införas som artikel 4a:
  ”Artikel 4a
  1.   Tyskland skall säkerställa att följande gäller för det griskött som avses i artikel 3a i detta beslut:






  a) | Det skall utfärdas ett intyg i enlighet med bilagan till kommissionens förordning (EG) nr 599/2004 som skall fyllas i av den officiella veterinären tillsammans med djurhälsointyget i bilaga III till detta beslut. |
| --- | --- | --- |

3.

Följande artikel skall införas som artikel 4a:

”Artikel 4a

1.   Tyskland skall säkerställa att följande gäller för det griskött som avses i artikel 3a i detta beslut:

a)

Det skall utfärdas ett intyg i enlighet med bilagan till kommissionens förordning (EG) nr 599/2004 som skall fyllas i av den officiella veterinären tillsammans med djurhälsointyget i bilaga III till detta beslut.

| b) | Köttet skall åtföljas av det intyg som avses i led a. |
| --- | --- |

b)

Köttet skall åtföljas av det intyg som avses i led a.

2.   Tyskland skall säkerställa att kommissionen och medlemsstaterna får följande information om de svin som avses i artikel 3a:

| a) | Namn och adress till det slakteri som anvisats att ta emot svinen för slakt innan slakten av svinen äger rum. |
| --- | --- |

a)

Namn och adress till det slakteri som anvisats att ta emot svinen för slakt innan slakten av svinen äger rum.

| b) | Efter slakten av dessa svin en rapport varje vecka som innehåller uppgifter om






  i) | antal svin som slaktats på de anvisade slakterierna, |
| --- | --- | --- |

b)

Efter slakten av dessa svin en rapport varje vecka som innehåller uppgifter om

i)

antal svin som slaktats på de anvisade slakterierna,

| ii) | de system för identifiering och kontroll av förflyttningar som används för slaktsvin enligt artikel 11.1 f i rådets direktiv 2001/89/EEG.” |
| --- | --- |

ii)

de system för identifiering och kontroll av förflyttningar som används för slaktsvin enligt artikel 11.1 f i rådets direktiv 2001/89/EEG.”

| 4. | Artikel 5 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 5
  1.   Tyskland skall säkerställa följande:






  a) | Inom de områden som anges i bilaga I A skall åtminstone de tjänster som tillhandahålls av personer som är i direkt kontakt med svin eller måste gå in i svinstallarna liksom användningen av fordon för transport av svin eller fordon för transport av foder, gödsel eller döda djur till och från svinanläggningar begränsas till dessa fastställda zoner och får inte delas med andra delar av gemenskapen. |
| --- | --- | --- |

4.

Artikel 5 skall ersättas med följande:

”Artikel 5

1.   Tyskland skall säkerställa följande:

a)

Inom de områden som anges i bilaga I A skall åtminstone de tjänster som tillhandahålls av personer som är i direkt kontakt med svin eller måste gå in i svinstallarna liksom användningen av fordon för transport av svin eller fordon för transport av foder, gödsel eller döda djur till och från svinanläggningar begränsas till dessa fastställda zoner och får inte delas med andra delar av gemenskapen.

| b) | Om det i de områden som anges i bilaga I A upprättas riskzoner skall bestämmelserna i led a endast gälla för dessa zoner. |
| --- | --- |

b)

Om det i de områden som anges i bilaga I A upprättas riskzoner skall bestämmelserna i led a endast gälla för dessa zoner.

| c) | De personer och fordon som avses i led a får tjänstgöra utanför de områden som anges i bilaga I A eller utanför riskzonerna efter det att fordonen, utrustningen och andra föremål har rengjorts grundligt och desinficerats och inte varit i kontakt med svin eller svinanläggningar på minst tre dagar. Kontakter i samband med transport som genomförts i enlighet med artikel 2.2 a skall anses ha ägt rum inom den eller de fastställda zonerna. |
| --- | --- |

c)

De personer och fordon som avses i led a får tjänstgöra utanför de områden som anges i bilaga I A eller utanför riskzonerna efter det att fordonen, utrustningen och andra föremål har rengjorts grundligt och desinficerats och inte varit i kontakt med svin eller svinanläggningar på minst tre dagar. Kontakter i samband med transport som genomförts i enlighet med artikel 2.2 a skall anses ha ägt rum inom den eller de fastställda zonerna.

| d) | Utan att det påverkar tillämpningen av de åtgärder som vidtagits inom ramen för direktiv 2001/89/EG skall samtliga svin på svinanläggningar som ligger inom skyddszonen kring ett bekräftat utbrott i Gemeinde Borken i Nordrhein-Westfalen så snart som möjligt utslaktas i förebyggande syfte. |
| --- | --- |

d)

Utan att det påverkar tillämpningen av de åtgärder som vidtagits inom ramen för direktiv 2001/89/EG skall samtliga svin på svinanläggningar som ligger inom skyddszonen kring ett bekräftat utbrott i Gemeinde Borken i Nordrhein-Westfalen så snart som möjligt utslaktas i förebyggande syfte.

| e) | I de områden som anges i bilaga I A skall övervakningsåtgärder vidtas enligt principerna i bilaga II. |
| --- | --- |

e)

I de områden som anges i bilaga I A skall övervakningsåtgärder vidtas enligt principerna i bilaga II.

| f) | Åtgärderna vid misstanke om förekomst av klassisk svinpest hos svin på en anläggning skall vidtas i den omfattning som krävs i enlighet med artikel 4.3 a i direktiv 2001/89/EG. |
| --- | --- |

f)

Åtgärderna vid misstanke om förekomst av klassisk svinpest hos svin på en anläggning skall vidtas i den omfattning som krävs i enlighet med artikel 4.3 a i direktiv 2001/89/EG.

| g) | En lämplig informationskampanj skall riktas till svinuppfödare. |
| --- | --- |

g)

En lämplig informationskampanj skall riktas till svinuppfödare.

2.   De åtgärder som avses i punkt 1 d i denna artikel skall vidtas utan att det påverkar tillämpningen av direktiv 90/424/EEG.”

| 5. | Följande artikel skall införas som artikel 5a:
  ”Artikel 5a
  Utan att det påverkar tillämpningen av åtgärderna i direktiv 2001/89/EG, särskilt artiklarna 10.4 och 11.3, skall Tyskland säkerställa följande för de områden som anges i bilaga I A:






  a) | Åtgärderna i skydds- och övervakningszonerna skall fortsätta att vidtas i minst 40 dagar efter det att den preliminära rengöringen och desinfektionen på de smittade anläggningarna har slutförts. |
| --- | --- | --- |

5.

Följande artikel skall införas som artikel 5a:

”Artikel 5a

Utan att det påverkar tillämpningen av åtgärderna i direktiv 2001/89/EG, särskilt artiklarna 10.4 och 11.3, skall Tyskland säkerställa följande för de områden som anges i bilaga I A:

a)

Åtgärderna i skydds- och övervakningszonerna skall fortsätta att vidtas i minst 40 dagar efter det att den preliminära rengöringen och desinfektionen på de smittade anläggningarna har slutförts.

| b) | Svinen på samtliga anläggningar i övervakningszonerna har, utöver de undersökningar som avses i artikel 11.3 b i direktiv 2001/89/EG och innan de åtgärder som fastställs i direktiv 2001/89/EG har upphävts i övervakningszonen, genomgått kliniska undersökningar och laboratorieundersökningar enligt kapitel IV F i bilagan till beslut 2002/106/EG. Undersökningarna får inte äga rum förrän 30 dagar efter det att den preliminära rengöringen och desinfektionen på de smittade anläggningarna har slutförts.” |
| --- | --- |

b)

Svinen på samtliga anläggningar i övervakningszonerna har, utöver de undersökningar som avses i artikel 11.3 b i direktiv 2001/89/EG och innan de åtgärder som fastställs i direktiv 2001/89/EG har upphävts i övervakningszonen, genomgått kliniska undersökningar och laboratorieundersökningar enligt kapitel IV F i bilagan till beslut 2002/106/EG. Undersökningarna får inte äga rum förrän 30 dagar efter det att den preliminära rengöringen och desinfektionen på de smittade anläggningarna har slutförts.”

| 6. | Artikel 6 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 6
  Övriga medlemsstater, utom Tyskland, skall säkerställa att






  a) | inga svin sänds till anläggningar och slakterier i de områden som anges i bilaga I A, |
| --- | --- | --- |

6.

Artikel 6 skall ersättas med följande:

”Artikel 6

Övriga medlemsstater, utom Tyskland, skall säkerställa att

a)

inga svin sänds till anläggningar och slakterier i de områden som anges i bilaga I A,

| b) | de personer och fordon som avses i artikel 5.1 a uppfyller de restriktioner som fastställs i det ledet och endast tjänstgör i enlighet med artikel 5.1 c på deras territorium.” |
| --- | --- |

b)

de personer och fordon som avses i artikel 5.1 a uppfyller de restriktioner som fastställs i det ledet och endast tjänstgör i enlighet med artikel 5.1 c på deras territorium.”

| 7. | Bilaga II till beslut 2006/346/EG skall ersättas med texten i bilagan till det här beslutet. |
| --- | --- |

7.

Bilaga II till beslut 2006/346/EG skall ersättas med texten i bilagan till det här beslutet.

| 8. | Texten i bilaga II till det här beslutet skall läggas till som bilaga III. |
| --- | --- |

8.

Texten i bilaga II till det här beslutet skall läggas till som bilaga III.

Artikel 2

Medlemsstaterna skall ändra de åtgärder som de tillämpar för handel så att dessa överensstämmer med detta beslut och omedelbart på lämpligt sätt offentliggöra de åtgärder som vidtagits. De skall genast underrätta kommissionen om detta.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 30 maj 2006.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/33/EG (EGT L 315, 19.11.2002, s. 14).

1

(2)  EGT L 316, 1.12.2001, s. 5. Direktivet ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

2

(3)  EGT L 18, 23.1.2003, s. 11.

3

(4)  EUT L 128, 16.5.2006, s. 10.

4

(5)  EUT L 155, 30.4.2004, s. 206. Rättad i EUT L 226, 25.6.2004, s. 83. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2076/2005 (EUT L 338, 22.12.2005, s. 83).

5

---

BILAGA I

”BILAGA II

Enligt artikel 5.1 e skall Tyskland säkerställa att följande övervakningsåtgärder vidtas i de områden som anges i bilaga I A:

| a) | Samtliga fall av smittsamma sjukdomar på svinanläggningar som kräver behandling med antibiotika eller andra antibakteriella läkemedel skall utan dröjsmål och innan behandlingen påbörjas rapporteras till de behöriga veterinärmyndigheterna. |
| --- | --- |

a)

Samtliga fall av smittsamma sjukdomar på svinanläggningar som kräver behandling med antibiotika eller andra antibakteriella läkemedel skall utan dröjsmål och innan behandlingen påbörjas rapporteras till de behöriga veterinärmyndigheterna.

| b) | På de svinanläggningar som anges i a skall de kliniska undersökningar och den provtagning som anges i kapitel IV A i bilagan till kommissionens beslut 2002/106/EG utan dröjsmål genomföras av en veterinär.” |
| --- | --- |

b)

På de svinanläggningar som anges i a skall de kliniska undersökningar och den provtagning som anges i kapitel IV A i bilagan till kommissionens beslut 2002/106/EG utan dröjsmål genomföras av en veterinär.”

---

BILAGA II

”BILAGA III

Image

---