# Úřední věstník L 250/2006

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 250 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 4914. září2006 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 250

České vydání

Právní předpisy

Svazek 4914. září2006

---

| Obsah | | I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1347/2006 ze dne 13. září 2006 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny | 1 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1348/2006 ze dne 13. září 2006, kterým se stanoví koeficient přidělení pro vydávání dovozních licencí na produkty odvětví cukru v rámci celních kvót a preferenčních dohod | 3 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1349/2006 ze dne 13. září 2006, kterým se mění nařízení (ES) č. 990/2006, pokud jde o množství, na která se vztahují stálá nabídková řízení pro vývoz obilovin ze zásob intervenčních agentur členských států | 6 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1350/2006 ze dne 13. září 2006, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo z dovozu některých wolframových elektrod pocházejících z Čínské lidové republiky | 10 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1351/2006 ze dne 13. září 2006, kterým se stanoví jednotný koeficient přidělení, který se použije v rámci celní kvóty pro kukuřici podle nařízení (ES) č. 573/2003 | 34 |

Obsah

I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné

Strana

Nařízení Komise (ES) č. 1347/2006 ze dne 13. září 2006 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

1

Nařízení Komise (ES) č. 1348/2006 ze dne 13. září 2006, kterým se stanoví koeficient přidělení pro vydávání dovozních licencí na produkty odvětví cukru v rámci celních kvót a preferenčních dohod

3

*

Nařízení Komise (ES) č. 1349/2006 ze dne 13. září 2006, kterým se mění nařízení (ES) č. 990/2006, pokud jde o množství, na která se vztahují stálá nabídková řízení pro vývoz obilovin ze zásob intervenčních agentur členských států

6

*

Nařízení Komise (ES) č. 1350/2006 ze dne 13. září 2006, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo z dovozu některých wolframových elektrod pocházejících z Čínské lidové republiky

10

Nařízení Komise (ES) č. 1351/2006 ze dne 13. září 2006, kterým se stanoví jednotný koeficient přidělení, který se použije v rámci celní kvóty pro kukuřici podle nařízení (ES) č. 573/2003

34

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty, jejichž zveřejnění je povinné

| 14.9.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 250/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 250/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1347/2006

ze dne 13. září 2006

o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.

| (2) | Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(2)

Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 14. září 2006.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. září 2006.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 337, 24.12.1994, s. 66. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 386/2005 (Úř. věst. L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 13. září 2006 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Standardní dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | 052 | 78,3 |
| 999 | 78,3 |
| 0707 00 05 | 052 | 89,0 |
| 999 | 89,0 |
| 0709 90 70 | 052 | 100,0 |
| 999 | 100,0 |
| 0805 50 10 | 388 | 70,1 |
| 524 | 48,9 |
| 528 | 54,9 |
| 999 | 58,0 |
| 0806 10 10 | 052 | 70,4 |
| 220 | 135,2 |
| 400 | 177,1 |
| 624 | 118,8 |
| 804 | 95,7 |
| 999 | 119,4 |
| 0808 10 80 | 388 | 86,0 |
| 400 | 91,7 |
| 508 | 75,9 |
| 512 | 81,8 |
| 800 | 133,7 |
| 804 | 96,4 |
| 999 | 94,3 |
| 0808 20 50 | 052 | 115,4 |
| 388 | 96,0 |
| 720 | 60,3 |
| 999 | 90,6 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 115,4 |
| 999 | 115,4 |
| 0809 40 05 | 052 | 86,8 |
| 066 | 51,0 |
| 098 | 37,5 |
| 624 | 127,2 |
| 999 | 75,6 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Standardní dovozní hodnota

0702 00 00

052

78,3

999

78,3

0707 00 05

052

89,0

999

89,0

0709 90 70

052

100,0

999

100,0

0805 50 10

388

70,1

524

48,9

528

54,9

999

58,0

0806 10 10

052

70,4

220

135,2

400

177,1

624

118,8

804

95,7

999

119,4

0808 10 80

388

86,0

400

91,7

508

75,9

512

81,8

800

133,7

804

96,4

999

94,3

0808 20 50

052

115,4

388

96,0

720

60,3

999

90,6

0809 30 10, 0809 30 90

052

115,4

999

115,4

0809 40 05

052

86,8

066

51,0

098

37,5

624

127,2

999

75,6

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 750/2005 (Úř. věst. L 126, 19.5.2005, s. 12). Kód „999“ znamená „jiná země původu“.

---

| 14.9.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 250/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 250/3

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1348/2006

ze dne 13. září 2006,

kterým se stanoví koeficient přidělení pro vydávání dovozních licencí na produkty odvětví cukru v rámci celních kvót a preferenčních dohod

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 318/2006 ze dne 20. února 2006 o společné organizaci trhů v odvětví cukru (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 950/2006 ze dne 28. června 2006, kterým se pro hospodářské roky 2006/07, 2007/08 a 2008/09 stanoví prováděcí pravidla pro dovoz a rafinaci produktů v odvětví cukru v rámci některých celních kvót a preferenčních dohod (2), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2005/914/ES ze dne 21. listopadu 2005 o uzavření Protokolu o změně Dohody o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií na straně druhé, který se týká celní kvóty na dovoz cukru a výrobků v odvětví cukru pocházejících z Bývalé jugoslávské republiky Makedonie (3) do Společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 2151/2005 ze dne 23. prosince 2005, kterým se stanoví pravidla pro otevření a správu celních kvót pro výrobky v odvětví cukru pocházející z Bývalé jugoslávské republiky Makedonie v souladu s Dohodou o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií na straně druhé (4), a zejména na čl. 6 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Žádosti o dovozní licence byly předloženy příslušným orgánům v týdnu od 4. do 8. září 2006, podle nařízení (ES) č. 950/2006 na celkové množství stejné nebo větší než je dostupné množství pro pořadové číslo 09.4343. |
| --- | --- |

(1)

Žádosti o dovozní licence byly předloženy příslušným orgánům v týdnu od 4. do 8. září 2006, podle nařízení (ES) č. 950/2006 na celkové množství stejné nebo větší než je dostupné množství pro pořadové číslo 09.4343.

| (2) | Za těchto podmínek musí Komise stanovit koeficient přidělení umožňující vydávání licencí v poměru k dostupnému množství a případně informovat členské státy, že bylo dosaženo příslušného limitu, |
| --- | --- |

(2)

Za těchto podmínek musí Komise stanovit koeficient přidělení umožňující vydávání licencí v poměru k dostupnému množství a případně informovat členské státy, že bylo dosaženo příslušného limitu,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Pro žádosti o dovozní licence podané ve dnech 4. do 8. září 2006 podle čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 950/2006 se licence vydávají do výše množstevních limitů stanovených v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 14. září 2006.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. září 2006.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 58, 28.2.2006, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 178, 1.7.2006, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 333, 20.12.2005, s. 44.

3

(4)  Úř. věst. L 342, 24.12.2005, s. 26.

4

---

PŘÍLOHA

Preferenční cukr AKT–INDIE

Hlava IV nařízení (ES) č. 950/2006

Hospodářský rok 2006/07

| Pořadové číslo | Dotčená země | % k vydání na množství požadovaná v týdnu od 4. do 8. září 2006 | Limit |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | 100 | |
| 09.4332 | Belize | 100 | |
| 09.4333 | Pobřeží slonoviny | 100 | |
| 09.4334 | Konžská republika | 100 | |
| 09.4335 | Fidži | 100 | |
| 09.4336 | Guyana | 100 | |
| 09.4337 | Indie | 100 | |
| 09.4338 | Jamajka | 100 | |
| 09.4339 | Keňa | 100 | |
| 09.4340 | Madagaskar | 100 | |
| 09.4341 | Malawi | 100 | |
| 09.4342 | Mauricius | 100 | |
| 09.4343 | Mosambik | 100 | Dosažen |
| 09.4344 | Svatý Kryštof a Nevis | 100 | |
| 09.4345 | Surinam | — | |
| 09.4346 | Svazijsko | 100 | |
| 09.4347 | Tanzanie | 100 | |
| 09.4348 | Trinidad a Tobago | 100 | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambie | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabwe | 0 | Dosažen |

Pořadové číslo

Dotčená země

% k vydání na množství požadovaná v týdnu od 4. do 8. září 2006

Limit

09.4331

Barbados

100

09.4332

Belize

100

09.4333

Pobřeží slonoviny

100

09.4334

Konžská republika

100

09.4335

Fidži

100

09.4336

Guyana

100

09.4337

Indie

100

09.4338

Jamajka

100

09.4339

Keňa

100

09.4340

Madagaskar

100

09.4341

Malawi

100

09.4342

Mauricius

100

09.4343

Mosambik

100

Dosažen

09.4344

Svatý Kryštof a Nevis

100

09.4345

Surinam

—

09.4346

Svazijsko

100

09.4347

Tanzanie

100

09.4348

Trinidad a Tobago

100

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambie

100

09.4351

Zimbabwe

0

Dosažen

Doplňkový cukr

Hlava V nařízení (ES) č. 950/2006

Hospodářský rok 2006/07

| Pořadové číslo | Dotčená země | % k vydání na množství požadovaná v týdnu od 4. do 8. září 2006 | Limit |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4315 | Indie | 100 | |
| 09.4316 | Země, které podepsaly protokol AKT | 100 | |

Pořadové číslo

Dotčená země

% k vydání na množství požadovaná v týdnu od 4. do 8. září 2006

Limit

09.4315

Indie

100

09.4316

Země, které podepsaly protokol AKT

100

Koncesní cukr CXL

Hlava VI nařízení (ES) č. 950/2006

Hospodářský rok 2006/07

| Pořadové číslo | Dotčená země | % k vydání na množství požadovaná v týdnu od 4. do 8. září 2006 | Limit |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Austrálie | 0 | Dosažen |
| 09.4318 | Brazílie | 0 | Dosažen |
| 09.4319 | Kuba | 0 | Dosažen |
| 09.4320 | Ostatní třetí země | 0 | Dosažen |

Pořadové číslo

Dotčená země

% k vydání na množství požadovaná v týdnu od 4. do 8. září 2006

Limit

09.4317

Austrálie

0

Dosažen

09.4318

Brazílie

0

Dosažen

09.4319

Kuba

0

Dosažen

09.4320

Ostatní třetí země

0

Dosažen

Cukr z balkánských zemí

Hlava VII nařízení (ES) č. 950/2006

Hospodářský rok 2006/07

| Pořadové číslo | Dotčená země | % k vydání na množství požadovaná v týdnu od 4. do 8. září 2006 | Limit |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albánie | 100 | |
| 09.4325 | Bosna a Hercegovina | 0 | Dosažen |
| 09.4326 | Srbsko, Černá Hora a Kosovo | 100 | |

Pořadové číslo

Dotčená země

% k vydání na množství požadovaná v týdnu od 4. do 8. září 2006

Limit

09.4324

Albánie

100

09.4325

Bosna a Hercegovina

0

Dosažen

09.4326

Srbsko, Černá Hora a Kosovo

100

Hospodářský rok 2006

| Pořadové číslo | Dotčená země | % k vydání na množství požadovaná v týdnu od 4. do 8. září 2006 | Limit |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4327 | Bývalá jugoslávská republika Makedonie | 100 | |

Pořadové číslo

Dotčená země

% k vydání na množství požadovaná v týdnu od 4. do 8. září 2006

Limit

09.4327

Bývalá jugoslávská republika Makedonie

100

---

| 14.9.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 250/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 250/6

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1349/2006

ze dne 13. září 2006,

kterým se mění nařízení (ES) č. 990/2006, pokud jde o množství, na která se vztahují stálá nabídková řízení pro vývoz obilovin ze zásob intervenčních agentur členských států

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1), a zejména na článek 6 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením Komise (ES) č. 990/2006 (2) byla zahájena stálá nabídková řízení pro vývoz obilovin ze zásob intervenčních agentur členských států. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením Komise (ES) č. 990/2006 (2) byla zahájena stálá nabídková řízení pro vývoz obilovin ze zásob intervenčních agentur členských států.

| (2) | Nabídky přijaté pro některá z těchto nabídkových řízení měly v některých členských státech za následek vyčerpání téměř veškerých množství poskytnutých hospodářským subjektům. S ohledem na poptávku v posledních týdnech a situaci na trhu je třeba uvolnit nová množství v příslušných členských státech tak, že se příslušným intervenčním agenturám umožní, aby zvýšily množství zařazená do nabídkového řízení za účelem vývozu. Tato zvýšení se musejí týkat:






  — | pšenice obecné do výše 300 000 tun v Maďarsku, |
| --- | --- | --- |

(2)

Nabídky přijaté pro některá z těchto nabídkových řízení měly v některých členských státech za následek vyčerpání téměř veškerých množství poskytnutých hospodářským subjektům. S ohledem na poptávku v posledních týdnech a situaci na trhu je třeba uvolnit nová množství v příslušných členských státech tak, že se příslušným intervenčním agenturám umožní, aby zvýšily množství zařazená do nabídkového řízení za účelem vývozu. Tato zvýšení se musejí týkat:

—

pšenice obecné do výše 300 000 tun v Maďarsku,

| — | ječmene do výše 41 294 tun v České republice, 20 636 tun na Slovensku, 17 997 tun v Maďarsku. |
| --- | --- |

—

ječmene do výše 41 294 tun v České republice, 20 636 tun na Slovensku, 17 997 tun v Maďarsku.

| (3) | Nařízení (ES) č. 990/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení (ES) č. 990/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (4) | Řídící výbor pro obiloviny nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou, |
| --- | --- |

(4)

Řídící výbor pro obiloviny nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha I nařízení (ES) č. 990/2006 se nahrazuje přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. září 2006.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78. Nařízení ve znění nařízení Komise (ES) č. 1154/2005 (Úř. věst. L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  Úř. věst. L 179, 1.7.2006 s. 3. Nařízení ve znění nařízení Komise (ES) č. 1138/2006 (Úř. věst. L 205, 27.7.2006, s. 15).

2

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA I

SEZNAM NABÍDKOVÝCH ŘÍZENÍ

| Členský stát | Množství daná k dispozici pro prodej na zahraničních trzích
  (v tunách) | Intervenční agentura
  Název, adresa a kontaktní údaje |
| --- | --- | --- |
| Pšenice obecná | Ječmen | Žito |
| Belgique/België | 0 | 0 | — | Bureau d'intervention et de restitution belge |
| Rue de Trèves 82 |
| B-1040 Bruxelles |
| Tel.: (32-2) 287 24 78 |
| Fax: (32-2) 287 25 24 |
| e-mail: webmaster@birb.be |

Členský stát

Množství daná k dispozici pro prodej na zahraničních trzích

(v tunách)

Intervenční agentura

Název, adresa a kontaktní údaje

Pšenice obecná

Ječmen

Žito

Belgique/België

0

0

—

Bureau d'intervention et de restitution belge

Rue de Trèves 82

B-1040 Bruxelles

Tel.: (32-2) 287 24 78

Fax: (32-2) 287 25 24

e-mail: webmaster@birb.be

Česká republika

65 863

191 294

—

| Statní zemědělský intervenční fond |
| --- |
| Odbor Rostlinných Komodit |
| Ve Smečkách 33 |
| CZ-110 00, Praha 1 |
| Tel.: (420) 222 87 16 67 – 222 87 14 03 |
| Fax: (420) 296 80 64 04 |
| e-mail: dagmar.hejrovska@szif.cz |

Statní zemědělský intervenční fond

Odbor Rostlinných Komodit

Ve Smečkách 33

CZ-110 00, Praha 1

Tel.: (420) 222 87 16 67 – 222 87 14 03

Fax: (420) 296 80 64 04

e-mail: dagmar.hejrovska@szif.cz

Danmark

0

0

—

| Direktoratet for FødevareErhverv |
| --- |
| Nyropsgade 30 |
| DK-1780 København V |
| Tel.: (45) 33 95 88 07 |
| Fax: (45) 33 95 80 34 |
| e-mail: mij@dffe.dk a pah@dffe.dk |

Direktoratet for FødevareErhverv

Nyropsgade 30

DK-1780 København V

Tel.: (45) 33 95 88 07

Fax: (45) 33 95 80 34

e-mail: mij@dffe.dk a pah@dffe.dk

Deutschland

0

0

300 000

| Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung |
| --- |
| Deichmanns Aue 29 |
| D-53179 Bonn |
| Tel.: (49-228) 6845-3704 |
| Fax 1: (49-228) 6845-3985 |
| Fax 2: (49-228) 6845-3276 |
| e-mail: pflanzlErzeugnisse@ble.de |

Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung

Deichmanns Aue 29

D-53179 Bonn

Tel.: (49-228) 6845-3704

Fax 1: (49-228) 6845-3985

Fax 2: (49-228) 6845-3276

e-mail: pflanzlErzeugnisse@ble.de

Eesti

0

30 000

—

| Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet |
| --- |
| Narva mnt. 3, 51009 Tartu |
| Tel.: (372) 737 12 00 |
| Fax: (372) 737 12 01 |
| e-mail: pria@pria.ee |

Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet

Narva mnt. 3, 51009 Tartu

Tel.: (372) 737 12 00

Fax: (372) 737 12 01

e-mail: pria@pria.ee

Elláda

—

—

—

| Οργανισμός Πληρωμών και Ελέγχου Κοινοτικών Ενισχύσεων |
| --- |
| Προσανατολισμού και Εγγυήσεων (Ο.Π.Ε.Κ.Ε.Π.Ε.) |
| Αχαρνών 241 |
| GR-104 46 Αθήνα |
| Tel.: (30-210) 212 47 87 a 47 54 |
| Fax: (30-210) 212 47 91 |
| e-mail: ax17u073@minagric.gr |

Οργανισμός Πληρωμών και Ελέγχου Κοινοτικών Ενισχύσεων

Προσανατολισμού και Εγγυήσεων (Ο.Π.Ε.Κ.Ε.Π.Ε.)

Αχαρνών 241

GR-104 46 Αθήνα

Tel.: (30-210) 212 47 87 a 47 54

Fax: (30-210) 212 47 91

e-mail: ax17u073@minagric.gr

España

—

—

—

| S. Gral. Intervención de Mercados (FEGA) |
| --- |
| C/Almagro 33 — 28010 Madrid — España |
| Tel.: (34-91) 347 47 65 |
| Fax: (34-91) 347 48 38 |
| e-mail: sgintervencion@fega.mapa.es |

S. Gral. Intervención de Mercados (FEGA)

C/Almagro 33 — 28010 Madrid — España

Tel.: (34-91) 347 47 65

Fax: (34-91) 347 48 38

e-mail: sgintervencion@fega.mapa.es

France

0

0

—

| Office national interprofessionnel des grandes cultures (ONIGC) |
| --- |
| 21, avenue Bosquet |
| F-75326 Paris Cedex 07 |
| Tel.: (33–1) 44 18 22 29 a 23 37 |
| Fax: (33–1) 44 18 20 08 a 44 18 20 80 |
| e-mail: m.meizels@onigc.fr a f.abeasis@onigc.fr |

Office national interprofessionnel des grandes cultures (ONIGC)

21, avenue Bosquet

F-75326 Paris Cedex 07

Tel.: (33–1) 44 18 22 29 a 23 37

Fax: (33–1) 44 18 20 08 a 44 18 20 80

e-mail: m.meizels@onigc.fr a f.abeasis@onigc.fr

Ireland

—

0

—

| Intervention Operations, OFI, Subsidies and Storage Division, Department of Agriculture and Food |
| --- |
| Johnstown Castle Estate, County Wexford |
| Tel.: (353-53) 916 34 00 |
| Fax: (353-53) 914 28 43 |

Intervention Operations, OFI, Subsidies and Storage Division, Department of Agriculture and Food

Johnstown Castle Estate, County Wexford

Tel.: (353-53) 916 34 00

Fax: (353-53) 914 28 43

Italia

—

—

—

| Agenzia per le erogazioni in agricoltura — AGEA |
| --- |
| Via Torino, 45 |
| I-00184 Roma |
| Tel.: (39) 06 49 49 97 55 |
| Fax: (39) 06 49 49 97 61 |
| e-mail: d.spampinato@agea.gov.it |

Agenzia per le erogazioni in agricoltura — AGEA

Via Torino, 45

I-00184 Roma

Tel.: (39) 06 49 49 97 55

Fax: (39) 06 49 49 97 61

e-mail: d.spampinato@agea.gov.it

Kypros/Kibris

—

—

—

Latvija

0

0

—

| Lauku atbalsta dienests |
| --- |
| Republikas laukums 2, |
| Rīga, LV-1981 |
| Tel.: (371) 702 78 93 |
| Fax: (371) 702 78 92 |
| e-mail: lad@lad.gov.lv |

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2,

Rīga, LV-1981

Tel.: (371) 702 78 93

Fax: (371) 702 78 92

e-mail: lad@lad.gov.lv

Lietuva

0

50 000

—

| The Lithuanian Agricultural and Food |
| --- |
| Products Market regulation Agency |
| L. Stuokos-Guceviciaus Str. 9-12, |
| Vilnius, Lithuania |
| Tel.: (370-5) 268 50 49 |
| Fax: (370-5) 268 50 61 |
| e-mail: info@litfood.lt |

The Lithuanian Agricultural and Food

Products Market regulation Agency

L. Stuokos-Guceviciaus Str. 9-12,

Vilnius, Lithuania

Tel.: (370-5) 268 50 49

Fax: (370-5) 268 50 61

e-mail: info@litfood.lt

Luxembourg

—

—

—

| Office des licences |
| --- |
| 21, rue Philippe II |
| Boîte postale 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| Tel.: (352) 478 23 70 |
| Fax: (352) 46 61 38 |
| Dálnopis: 2 537 AGRIM LU |

Office des licences

21, rue Philippe II

Boîte postale 113

L-2011 Luxembourg

Tel.: (352) 478 23 70

Fax: (352) 46 61 38

Dálnopis: 2 537 AGRIM LU

Magyarország

1 300 000

97 997

—

| Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési |
| --- |
| Hivatal |
| Soroksári út 22–24. |
| H-1095 Budapest |
| Tel.: (36-1) 219 45 76 |
| Fax: (36-1) 219 89 05 |
| e-mail: ertekesites@mvh.gov.hu |

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési

Hivatal

Soroksári út 22–24.

H-1095 Budapest

Tel.: (36-1) 219 45 76

Fax: (36-1) 219 89 05

e-mail: ertekesites@mvh.gov.hu

Malta

—

—

—

Nederland

—

—

—

| Dienst Regelingen Roermond |
| --- |
| Postbus 965 |
| 6040 AZ Roermond |
| Nederland |
| Tel.: (31) 475 35 54 86 |
| Fax: (31) 475 31 89 39 |
| e-mail: p.a.c.m.van.de.lindeloof@minlnv.nl |

Dienst Regelingen Roermond

Postbus 965

6040 AZ Roermond

Nederland

Tel.: (31) 475 35 54 86

Fax: (31) 475 31 89 39

e-mail: p.a.c.m.van.de.lindeloof@minlnv.nl

Österreich

0

0

—

| AMA (Agrarmarkt Austria) |
| --- |
| Dresdnerstraße 70 |
| A-1200 Wien |
| Tel.: | (43-1) 33151 258
  (43-1) 33151 328 |
| Fax: | (43-1) 33151 4624
  (43-1) 33151 4469 |

AMA (Agrarmarkt Austria)

Dresdnerstraße 70

A-1200 Wien

Tel.:

(43-1) 33151 258

(43-1) 33151 328

Fax:

(43-1) 33151 4624

(43-1) 33151 4469

e-mail: referat10@ama.gv.at

Polska

400 000

100 000

—

| Agencja Rynku Rolnego |
| --- |
| Biuro Produktów Roślinnych |
| Nowy Świat 6/12 |
| PL-00-400 Warszawa |
| Tel.: (48) 22 661 78 10 |
| Fax: (48) 22 661 78 26 |
| e-mail: cereals-intervention@arr.gov.pl |

Agencja Rynku Rolnego

Biuro Produktów Roślinnych

Nowy Świat 6/12

PL-00-400 Warszawa

Tel.: (48) 22 661 78 10

Fax: (48) 22 661 78 26

e-mail: cereals-intervention@arr.gov.pl

Portugal

—

—

—

| Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA) |
| --- |
| Rua Castilho, n.o 45-51, |
| 1269-163 Lisboa |
| Tel.: | (351) 217 51 85 00
  (351) 213 84 60 00 |
| Fax: | (351) 213 84 61 70 |

Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA)

Rua Castilho, n.o 45-51,

1269-163 Lisboa

Tel.:

(351) 217 51 85 00

(351) 213 84 60 00

Fax:

(351) 213 84 61 70

| e-mail: | inga@inga.min-agricultura.pt
  edalberto.santana@inga.min-agricultura.pt |
| --- | --- |

e-mail:

inga@inga.min-agricultura.pt

edalberto.santana@inga.min-agricultura.pt

Slovenija

—

—

—

| Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja |
| --- |
| Dunajska 160, 1000 Ljubljana |
| Tel.: (386) 1 580 76 52 |
| Fax: (386) 1 478 92 00 |
| e-mail: aktrp@gov.si |

Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja

Dunajska 160, 1000 Ljubljana

Tel.: (386) 1 580 76 52

Fax: (386) 1 478 92 00

e-mail: aktrp@gov.si

Slovensko

66 487

20 636

—

| Pôdohospodárska platobná agentúra |
| --- |
| Oddelenie obilnín a škrobu |
| Dobrovičova 12 |
| SK-815 26 Bratislava |
| Tel.: (421-2) 58 243 271 |
| Fax: (421-2) 53 412 665 |
| e-mail: jvargova@apa.sk |

Pôdohospodárska platobná agentúra

Oddelenie obilnín a škrobu

Dobrovičova 12

SK-815 26 Bratislava

Tel.: (421-2) 58 243 271

Fax: (421-2) 53 412 665

e-mail: jvargova@apa.sk

Suomi/Finland

0

200 000

—

| Maa- ja metsätalousministeriö (MMM) |
| --- |
| Interventioyksikkö – Intervention Unit |
| Malminkatu 16, Helsinki PL 30 |
| FIN-00023 Valtioneuvosto |
| Tel.: | (358-9) 16001 |
| Fax: | (358-9) 16 05 27 72
  (358-9) 16 05 27 78 |

Maa- ja metsätalousministeriö (MMM)

Interventioyksikkö – Intervention Unit

Malminkatu 16, Helsinki PL 30

FIN-00023 Valtioneuvosto

Tel.:

(358-9) 16001

Fax:

(358-9) 16 05 27 72

(358-9) 16 05 27 78

e-mail: intervention.unit@mmm.fi

Sverige

0

0

—

| Statens jordbruksverk |
| --- |
| S-551 82 Jönköping |
| Tel.: (46-3) 615 50 00 |
| Fax: (46-3) 619 05 46 |
| e-mail: jordbruksverket@sjv.se |

Statens jordbruksverk

S-551 82 Jönköping

Tel.: (46-3) 615 50 00

Fax: (46-3) 619 05 46

e-mail: jordbruksverket@sjv.se

United Kingdom

—

0

—

| Rural Payments Agency |
| --- |
| Lancaster House |
| Hampshire Court |
| Newcastle upon Tyne |
| NE4 7YH |
| Tel.: (44-191) 226 58 82 |
| Fax: (44-191) 226 58 24 |
| e-mail: cerealsintervention@rpa.gov.uk |

Rural Payments Agency

Lancaster House

Hampshire Court

Newcastle upon Tyne

NE4 7YH

Tel.: (44-191) 226 58 82

Fax: (44-191) 226 58 24

e-mail: cerealsintervention@rpa.gov.uk

| — | : | pro tuto obilovinu neexistují v tomto členském státě intervenční zásoby.“ |
| --- | --- | --- |

—

:

pro tuto obilovinu neexistují v tomto členském státě intervenční zásoby.“

---

| 14.9.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 250/10 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 250/10

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1350/2006

ze dne 13. září 2006,

kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo z dovozu některých wolframových elektrod pocházejících z Čínské lidové republiky

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na články 8 a 9 a čl. 11 odst. 2 a 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   Zahájení řízení

| (1) | Dne 4. listopadu 2005 obdržela Komise podnět podaný podle článku 5 nařízení (ES) č. 384/96 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“), společností Eurometaux (dále jen „žadatel“) jménem výrobce představujícího významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých wolframových elektrod ve Společenství. |
| --- | --- |

(1)

Dne 4. listopadu 2005 obdržela Komise podnět podaný podle článku 5 nařízení (ES) č. 384/96 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“), společností Eurometaux (dále jen „žadatel“) jménem výrobce představujícího významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých wolframových elektrod ve Společenství.

| (2) | Podnět obsahoval důkazy o dumpingu některých wolframových elektrod z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za postačující pro zahájení řízení. |
| --- | --- |

(2)

Podnět obsahoval důkazy o dumpingu některých wolframových elektrod z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za postačující pro zahájení řízení.

| (3) | Dne 17. prosince 2005 bylo řízení zahájeno oznámením o zahájení řízení zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). |
| --- | --- |

(3)

Dne 17. prosince 2005 bylo řízení zahájeno oznámením o zahájení řízení zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (2).

2.   Strany dotčené řízením

| (4) | Komise oficiálně oznámila žadateli, druhému výrobci ze Společenství, vyvážejícím výrobcům, dovozcům, uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a zástupcům ČLR zahájení řízení. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(4)

Komise oficiálně oznámila žadateli, druhému výrobci ze Společenství, vyvážejícím výrobcům, dovozcům, uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a zástupcům ČLR zahájení řízení. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.

| (5) | Žadatel, druhý výrobce ve Společenství, vyvážející výrobci, dovozci a sdružení vývozců předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslyšeny. |
| --- | --- |

(5)

Žadatel, druhý výrobce ve Společenství, vyvážející výrobci, dovozci a sdružení vývozců předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslyšeny.

| (6) | Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří projevili zájem, umožněno předložit žádost o status tržního hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti těm čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká. O status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení, nebo o individuální zacházení, jestliže šetření prokázalo, že podmínky pro status tržního hospodářství nesplňují, požádaly dvě společnosti. Další dvě společnosti požádaly pouze o individuální zacházení. |
| --- | --- |

(6)

Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří projevili zájem, umožněno předložit žádost o status tržního hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti těm čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká. O status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení, nebo o individuální zacházení, jestliže šetření prokázalo, že podmínky pro status tržního hospodářství nesplňují, požádaly dvě společnosti. Další dvě společnosti požádaly pouze o individuální zacházení.

| (7) | V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že v tomto šetření bude možná použit výběr vzorku u vývozců/výrobců v ČLR. Se zařazením do vzorku vyjádřilo souhlas 11 společností. Vzhledem k tomu, že o status tržního hospodářství nebo o individuální zacházení požádaly pouze čtyři společnosti, však bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný. |
| --- | --- |

(7)

V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že v tomto šetření bude možná použit výběr vzorku u vývozců/výrobců v ČLR. Se zařazením do vzorku vyjádřilo souhlas 11 společností. Vzhledem k tomu, že o status tržního hospodářství nebo o individuální zacházení požádaly pouze čtyři společnosti, však bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný.

| (8) | Komise rozeslala všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, jakož i všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, dotazníky. Komise obdržela odpovědi od jednoho výrobce ve Společenství, tří dovozců, kteří nejsou ve spojení, čtyř vyvážejících výrobců v ČLR, 13 společností ve Společenství, které jsou ve spojení, a jednoho výrobce ve srovnatelné zemi, Spojených státech amerických (dále jen „USA“). |
| --- | --- |

(8)

Komise rozeslala všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, jakož i všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, dotazníky. Komise obdržela odpovědi od jednoho výrobce ve Společenství, tří dovozců, kteří nejsou ve spojení, čtyř vyvážejících výrobců v ČLR, 13 společností ve Společenství, které jsou ve spojení, a jednoho výrobce ve srovnatelné zemi, Spojených státech amerických (dále jen „USA“).

| (9) | Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné za účelem prozatímního stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství a provedla inspekce na místě v prostorách těchto společností:






  a) | Výrobce ve Společenství







  — | Plansee Metall GmbH, Reutte, Rakousko |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné za účelem prozatímního stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství a provedla inspekce na místě v prostorách těchto společností:

a)

Výrobce ve Společenství

—

Plansee Metall GmbH, Reutte, Rakousko

| b) | Vyvážející výrobci v ČLR







  — | Shandong Weldstone Tungsten Industry Co. Ltd., Zibo |
| --- | --- | --- |

b)

Vyvážející výrobci v ČLR

—

Shandong Weldstone Tungsten Industry Co. Ltd., Zibo

| — | Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co. Ltd., Baoji |
| --- | --- |

—

Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co. Ltd., Baoji

| — | Beijing Advanced Metal Materials Co. Ltd., Peking |
| --- | --- |

—

Beijing Advanced Metal Materials Co. Ltd., Peking

| — | Beijing Tungsten & Molybdenum Material Factory, Peking |
| --- | --- |

—

Beijing Tungsten & Molybdenum Material Factory, Peking

| c) | Společnosti v ČLR, které jsou ve spojení







  — | Weldstone (Shanghai) Industrial Products Co. Ltd., Šanghaj |
| --- | --- | --- |

c)

Společnosti v ČLR, které jsou ve spojení

—

Weldstone (Shanghai) Industrial Products Co. Ltd., Šanghaj

| — | Beijing Advanced Materials Co. Ltd., Peking |
| --- | --- |

—

Beijing Advanced Materials Co. Ltd., Peking

| — | Beijing General Mining & Metallurgical Corporation, Peking |
| --- | --- |

—

Beijing General Mining & Metallurgical Corporation, Peking

| d) | Společnosti ve Společenství, které jsou ve spojení







  — | Weldstone GmbH, Wilnsdorf, Německo |
| --- | --- | --- |

d)

Společnosti ve Společenství, které jsou ve spojení

—

Weldstone GmbH, Wilnsdorf, Německo

| — | Alexander Binzel Schweisstechnik GmbH & Co. KG, Buseck, Německo |
| --- | --- |

—

Alexander Binzel Schweisstechnik GmbH & Co. KG, Buseck, Německo

| — | Binzel Benelux B.V.B.A., Gent, Belgie |
| --- | --- |

—

Binzel Benelux B.V.B.A., Gent, Belgie

| — | Binzel France S.A.R.L., Štrasburk, Francie |
| --- | --- |

—

Binzel France S.A.R.L., Štrasburk, Francie

| — | Alexander Binzel (UK) Ltd., Warrington, Spojené království. |
| --- | --- |

—

Alexander Binzel (UK) Ltd., Warrington, Spojené království.

| (10) | S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, jimž by nemusel být status tržního hospodářství přiznán, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů ze srovnatelné země, v tomto případě USA, a to v prostorách následující společnosti:

  Výrobce ve srovnatelné zemi, USA







  — | Osram Sylvania, Towanda. |
| --- | --- | --- |

(10)

S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, jimž by nemusel být status tržního hospodářství přiznán, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů ze srovnatelné země, v tomto případě USA, a to v prostorách následující společnosti:

Výrobce ve srovnatelné zemi, USA

—

Osram Sylvania, Towanda.

3.   Období šetření

| (11) | Šetření dumpingu a újmy se týkalo období ode dne 1. ledna do 31. prosince 2005 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Posuzování trendů v souvislosti s analýzou újmy se týkalo období ode dne 1. ledna 2001 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(11)

Šetření dumpingu a újmy se týkalo období ode dne 1. ledna do 31. prosince 2005 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Posuzování trendů v souvislosti s analýzou újmy se týkalo období ode dne 1. ledna 2001 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

1.   Dotčený výrobek

| (12) | Dotčeným výrobkem jsou některé wolframové elektrody, včetně wolframových tyčí a prutů, jiné než získané prostým slinováním, též upravené do stanovené délky, obvykle kódů KN ex 8101 95 00 a ex 8515 90 90. |
| --- | --- |

(12)

Dotčeným výrobkem jsou některé wolframové elektrody, včetně wolframových tyčí a prutů, jiné než získané prostým slinováním, též upravené do stanovené délky, obvykle kódů KN ex 8101 95 00 a ex 8515 90 90.

| (13) | Dotčený výrobek se používá při svařování a v obdobných procesech, včetně obloukového svařování v ochranné atmosféře mezi wolframovými elektrodami, svařování a řezání plazmovým obloukem a termického stříkání. Wolframové elektrody se používají v mnoha výrobních odvětvích, např. ve stavebnictví, při stavbě lodí, v automobilovém, námořním, chemickém a jaderném průmyslu, leteckém a kosmickém průmyslu a v ropovodech a plynovodech. Na základě fyzikálních vlastností a zastupitelnosti různých typů výrobku z hlediska uživatele se má za to, že pro účely tohoto řízení představují všechny wolframové elektrody jediný výrobek. |
| --- | --- |

(13)

Dotčený výrobek se používá při svařování a v obdobných procesech, včetně obloukového svařování v ochranné atmosféře mezi wolframovými elektrodami, svařování a řezání plazmovým obloukem a termického stříkání. Wolframové elektrody se používají v mnoha výrobních odvětvích, např. ve stavebnictví, při stavbě lodí, v automobilovém, námořním, chemickém a jaderném průmyslu, leteckém a kosmickém průmyslu a v ropovodech a plynovodech. Na základě fyzikálních vlastností a zastupitelnosti různých typů výrobku z hlediska uživatele se má za to, že pro účely tohoto řízení představují všechny wolframové elektrody jediný výrobek.

2.   Obdobný výrobek

| (14) | Šetření prokázalo, že základní chemické, fyzikální a technické vlastnosti wolframových elektrod vyráběných a prodávaných ve Společenství výrobním odvětvím Společenství, wolframových elektrod vyráběných a prodávaných na domácím trhu v Číně a wolframových elektrod dovážených do Společenství z ČLR, jakož i wolframových elektrod vyráběných a prodávaných v USA jsou shodné a že tyto výrobky mají stejné užití. |
| --- | --- |

(14)

Šetření prokázalo, že základní chemické, fyzikální a technické vlastnosti wolframových elektrod vyráběných a prodávaných ve Společenství výrobním odvětvím Společenství, wolframových elektrod vyráběných a prodávaných na domácím trhu v Číně a wolframových elektrod dovážených do Společenství z ČLR, jakož i wolframových elektrod vyráběných a prodávaných v USA jsou shodné a že tyto výrobky mají stejné užití.

| (15) | Proto se předběžně dospělo k závěru, že tyto výrobky jsou obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(15)

Proto se předběžně dospělo k závěru, že tyto výrobky jsou obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

C.   DUMPING

1.   Status tržního hospodářství

| (16) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v antidumpingovém šetření týkajícím se dovozů pocházejících z ČLR běžná hodnota stanoví v souladu s odstavcem 1 až 6 zmíněného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(16)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v antidumpingovém šetření týkajícím se dovozů pocházejících z ČLR běžná hodnota stanoví v souladu s odstavcem 1 až 6 zmíněného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.

| (17) | Kritéria statusu tržního hospodářství jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě:






  1. | obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky, bez výrazných státních zásahů; |
| --- | --- | --- |

(17)

Kritéria statusu tržního hospodářství jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě:

1.

obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky, bez výrazných státních zásahů;

| 2. | firmy mají jeden soubor základních účetních záznamů, které procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a které se používají pro všechny účely; |
| --- | --- |

2.

firmy mají jeden soubor základních účetních záznamů, které procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a které se používají pro všechny účely;

| 3. | neexistují žádná významná zkreslení přetrvávající z původního systému netržního hospodářství; |
| --- | --- |

3.

neexistují žádná významná zkreslení přetrvávající z původního systému netržního hospodářství;

| 4. | právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a vlastnickém právu; |
| --- | --- |

4.

právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a vlastnickém právu;

| 5. | převody směnného kurzu jsou prováděny podle tržních kurzů. |
| --- | --- |

5.

převody směnného kurzu jsou prováděny podle tržních kurzů.

| (18) | O status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení požádali dva vyvážející výrobci v ČLR, kteří ve stanovené lhůtě vyplnili formulář žádosti o status tržního hospodářství pro vyvážející výrobce. Komise si vyžádala a ověřila v prostorách těchto společností všechny informace předložené v jejich žádostech o status tržního hospodářství, které považovala za nezbytné. |
| --- | --- |

(18)

O status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení požádali dva vyvážející výrobci v ČLR, kteří ve stanovené lhůtě vyplnili formulář žádosti o status tržního hospodářství pro vyvážející výrobce. Komise si vyžádala a ověřila v prostorách těchto společností všechny informace předložené v jejich žádostech o status tržního hospodářství, které považovala za nezbytné.

| (19) | Šetření odhalilo, že u jedné společnosti je nutno žádost o status tržního hospodářství zamítnout. Zjišťování na základě pěti kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení u této společnosti prokázalo, že nesplňuje požadavky výše uvedeného druhého kritéria. Účetní záznamy neodrážely skutečnou finanční situaci, jelikož některé transakce byly zaúčtovány na akruálním základě, zatímco jiné ne. To spolu se skutečností, že auditoři společnosti neuvedli k zjištěným postupům žádné výhrady, znamená jednoznačné porušení mezinárodních účetních standardů. |
| --- | --- |

(19)

Šetření odhalilo, že u jedné společnosti je nutno žádost o status tržního hospodářství zamítnout. Zjišťování na základě pěti kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení u této společnosti prokázalo, že nesplňuje požadavky výše uvedeného druhého kritéria. Účetní záznamy neodrážely skutečnou finanční situaci, jelikož některé transakce byly zaúčtovány na akruálním základě, zatímco jiné ne. To spolu se skutečností, že auditoři společnosti neuvedli k zjištěným postupům žádné výhrady, znamená jednoznačné porušení mezinárodních účetních standardů.

| (20) | Zúčastněné strany dostaly možnost podat připomínky k výše uvedeným zjištěním. Připomínky byly obdrženy od jednoho vyvážejícího výrobce, který požádal o status tržního hospodářství. |
| --- | --- |

(20)

Zúčastněné strany dostaly možnost podat připomínky k výše uvedeným zjištěním. Připomínky byly obdrženy od jednoho vyvážejícího výrobce, který požádal o status tržního hospodářství.

| (21) | Na základě toho byl status tržního hospodářství přidělen jednomu vyvážejícímu výrobci wolframových elektrod v ČLR:






  — | Shandong Weldstone Tungsten Industry Co. Ltd. |
| --- | --- | --- |

(21)

Na základě toho byl status tržního hospodářství přidělen jednomu vyvážejícímu výrobci wolframových elektrod v ČLR:

—

Shandong Weldstone Tungsten Industry Co. Ltd.

2.   Individuální zacházení

| (22) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se při ukládání případného cla pro země spadající pod zmíněný článek ukládá clo celostátní kromě případů, kdy společnosti mohou podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení mimo jiné prokázat, že jejich vývozní ceny a množství, jakož i podmínky prodeje jsou určovány svobodně, že převod směnných kursů se provádí podle tržních kurzů a že státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se vývozcům uloží rozdílné celní sazby. |
| --- | --- |

(22)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se při ukládání případného cla pro země spadající pod zmíněný článek ukládá clo celostátní kromě případů, kdy společnosti mohou podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení mimo jiné prokázat, že jejich vývozní ceny a množství, jakož i podmínky prodeje jsou určovány svobodně, že převod směnných kursů se provádí podle tržních kurzů a že státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se vývozcům uloží rozdílné celní sazby.

| (23) | Vyvážející výrobce, jemuž nebylo možno přiznat status tržního hospodářství, požadoval rovněž individuální zacházení v případě, že mu nebude přiznán status tržního hospodářství. Na základě dostupných informací bylo zjištěno, že společnost splňuje všechny požadavky, aby jí bylo možno přiznat individuální zacházení v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(23)

Vyvážející výrobce, jemuž nebylo možno přiznat status tržního hospodářství, požadoval rovněž individuální zacházení v případě, že mu nebude přiznán status tržního hospodářství. Na základě dostupných informací bylo zjištěno, že společnost splňuje všechny požadavky, aby jí bylo možno přiznat individuální zacházení v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení.

| (24) | Další dva vyvážející výrobci, kteří nepožadovali status tržního hospodářství, žádali pouze o individuální zacházení. Během období šetření obě společnosti prodávaly své výrobky nezávislým odběratelům ve Společenství a spolupracovaly při šetření. Šetření prokázalo, že jedna společnost splňuje všechny požadavky pro individuální zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, zatímco druhá společnost nesplnila třetí kritérium pro individuální zacházení, jelikož bylo zjištěno, že jejím výhradním vlastníkem je stát, a tudíž nemůže svobodně přijímat obchodní rozhodnutí, včetně stanovování vývozních cen a množství bez státních zásahů. |
| --- | --- |

(24)

Další dva vyvážející výrobci, kteří nepožadovali status tržního hospodářství, žádali pouze o individuální zacházení. Během období šetření obě společnosti prodávaly své výrobky nezávislým odběratelům ve Společenství a spolupracovaly při šetření. Šetření prokázalo, že jedna společnost splňuje všechny požadavky pro individuální zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, zatímco druhá společnost nesplnila třetí kritérium pro individuální zacházení, jelikož bylo zjištěno, že jejím výhradním vlastníkem je stát, a tudíž nemůže svobodně přijímat obchodní rozhodnutí, včetně stanovování vývozních cen a množství bez státních zásahů.

| (25) | Proto byl učiněn závěr, že individuální zacházení by se mělo přiznat těmto dvěma vyvážejícím výrobcům v ČLR:






  — | Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co. Ltd. |
| --- | --- | --- |

(25)

Proto byl učiněn závěr, že individuální zacházení by se mělo přiznat těmto dvěma vyvážejícím výrobcům v ČLR:

—

Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co. Ltd.

| — | Beijing Advanced Metal Materials Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Beijing Advanced Metal Materials Co. Ltd.

3.   Běžná hodnota

a)   Určení běžné hodnoty pro vyvážejícího výrobce v ČLR, jemuž byl přiznán status tržního hospodářství

| (26) | Pokud jde o určení běžné hodnoty, Komise nejdříve u dotyčného vyvážejícího výrobce zjišťovala, zda jeho celkové prodeje wolframových elektrod na domácím trhu byly reprezentativní v porovnání s jeho celkovým vývozem do Společenství. Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení se prodeje na domácím trhu považovaly za reprezentativní, pokud celkový objem těchto domácích prodejů vyvážejícího výrobce dosáhl alespoň 5 % jeho celkového objemu vývozu do Společenství. |
| --- | --- |

(26)

Pokud jde o určení běžné hodnoty, Komise nejdříve u dotyčného vyvážejícího výrobce zjišťovala, zda jeho celkové prodeje wolframových elektrod na domácím trhu byly reprezentativní v porovnání s jeho celkovým vývozem do Společenství. Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení se prodeje na domácím trhu považovaly za reprezentativní, pokud celkový objem těchto domácích prodejů vyvážejícího výrobce dosáhl alespoň 5 % jeho celkového objemu vývozu do Společenství.

| (27) | Vzhledem k tomu, že bylo zjištěno, že celkové domácí prodeje dotyčného vyvážejícího výrobce byly reprezentativní, Komise následně identifikovala ty typy wolframových elektrod prodávané na domácím trhu, které byly totožné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Společenství. |
| --- | --- |

(27)

Vzhledem k tomu, že bylo zjištěno, že celkové domácí prodeje dotyčného vyvážejícího výrobce byly reprezentativní, Komise následně identifikovala ty typy wolframových elektrod prodávané na domácím trhu, které byly totožné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Společenství.

| (28) | Pro každý z těchto typů se stanovilo, zda prodeje na domácím trhu jsou dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodeje konkrétního typu na domácím trhu se považovaly za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem prodejů na domácím trhu u daného typu během období šetření představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného typu vyváženého do Společenství. |
| --- | --- |

(28)

Pro každý z těchto typů se stanovilo, zda prodeje na domácím trhu jsou dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodeje konkrétního typu na domácím trhu se považovaly za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem prodejů na domácím trhu u daného typu během období šetření představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného typu vyváženého do Společenství.

| (29) | Rovněž se zjišťovalo, zda se mohou domácí prodeje jednotlivých typů dotčeného výrobku v reprezentativních množstvích považovat za provedené v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení, přičemž se stanovil podíl ziskových prodejů dotyčného typu nezávislým odběratelům na domácím trhu. |
| --- | --- |

(29)

Rovněž se zjišťovalo, zda se mohou domácí prodeje jednotlivých typů dotčeného výrobku v reprezentativních množstvích považovat za provedené v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení, přičemž se stanovil podíl ziskových prodejů dotyčného typu nezávislým odběratelům na domácím trhu.

| (30) | Bylo zjištěno, že objem ziskových prodejů všech typů wolframových elektrod dosahoval méně než 10 % celkového objemu prodeje těchto typů, a proto se mělo za to, že se tyto typy neprodávají v dostatečném množství, aby bylo možné stanovit běžnou hodnotu na základě ceny na domácím trhu. |
| --- | --- |

(30)

Bylo zjištěno, že objem ziskových prodejů všech typů wolframových elektrod dosahoval méně než 10 % celkového objemu prodeje těchto typů, a proto se mělo za to, že se tyto typy neprodávají v dostatečném množství, aby bylo možné stanovit běžnou hodnotu na základě ceny na domácím trhu.

| (31) | Jelikož nebylo možno použít ceny na domácím trhu u všech typů prodávaných dotyčným vyvážejícím výrobcem, bylo nutno použít početně zjištěnou běžnou hodnotu. |
| --- | --- |

(31)

Jelikož nebylo možno použít ceny na domácím trhu u všech typů prodávaných dotyčným vyvážejícím výrobcem, bylo nutno použít početně zjištěnou běžnou hodnotu.

| (32) | V souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení byla běžná hodnota vypočtena tak, že se k výrobním nákladům na vyvážené typy výrobku přičetla přiměřená částka prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Za tímto účelem Komise zjišťovala, zda vzniklé prodejní, správní a režijní náklady a dosažený zisk dotyčného vyvážejícího výrobce na domácím trhu představovaly reprezentativní údaje. |
| --- | --- |

(32)

V souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení byla běžná hodnota vypočtena tak, že se k výrobním nákladům na vyvážené typy výrobku přičetla přiměřená částka prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Za tímto účelem Komise zjišťovala, zda vzniklé prodejní, správní a režijní náklady a dosažený zisk dotyčného vyvážejícího výrobce na domácím trhu představovaly reprezentativní údaje.

| (33) | Skutečné domácí prodejní, správní a režijní náklady byly považovány za spolehlivé, jelikož celkový objem prodejů dotyčné společnosti na domácím trhu byl reprezentativní v porovnání s objemem vývozu do Společenství. Pokud jde o zisk, žádný z vyvážených typů dotčeného výrobku se na domácím trhu neprodával v běžném obchodním styku a dotyčný vyvážející výrobce kromě wolframových elektrod nevyrábí žádné jiné výrobky. Údaje ostatních čínských výrobců nebylo možno použít, jelikož žádnému jinému výrobci v ČLR nebyl přiznán status tržního hospodářství. Zisk bylo tedy nutno zjistit podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení. V této souvislosti je třeba poznamenat, že wolframové elektrody vyrábí jen velmi málo zemí. Od japonských výrobců nebyly k dispozici žádné údaje, a to pro dotčený výrobek ani pro obdobné výrobky, nebylo rovněž možné použít odpovídající údaj od amerického výrobce. S ohledem na neexistenci jiného přiměřeného základu bylo rozhodnuto, že se použije rozpětí zisku, jehož výrobní odvětví Společenství dosahovalo v minulosti, než trh pocítil dopad čínských dovozů. Je třeba poznamenat, že tento zisk rovněž odpovídá průměrnému zisku u dotčeného výrobku, kterého dosáhl jeden z vyvážejících výrobců, jemuž bylo přiznáno individuální zacházení. |
| --- | --- |

(33)

Skutečné domácí prodejní, správní a režijní náklady byly považovány za spolehlivé, jelikož celkový objem prodejů dotyčné společnosti na domácím trhu byl reprezentativní v porovnání s objemem vývozu do Společenství. Pokud jde o zisk, žádný z vyvážených typů dotčeného výrobku se na domácím trhu neprodával v běžném obchodním styku a dotyčný vyvážející výrobce kromě wolframových elektrod nevyrábí žádné jiné výrobky. Údaje ostatních čínských výrobců nebylo možno použít, jelikož žádnému jinému výrobci v ČLR nebyl přiznán status tržního hospodářství. Zisk bylo tedy nutno zjistit podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení. V této souvislosti je třeba poznamenat, že wolframové elektrody vyrábí jen velmi málo zemí. Od japonských výrobců nebyly k dispozici žádné údaje, a to pro dotčený výrobek ani pro obdobné výrobky, nebylo rovněž možné použít odpovídající údaj od amerického výrobce. S ohledem na neexistenci jiného přiměřeného základu bylo rozhodnuto, že se použije rozpětí zisku, jehož výrobní odvětví Společenství dosahovalo v minulosti, než trh pocítil dopad čínských dovozů. Je třeba poznamenat, že tento zisk rovněž odpovídá průměrnému zisku u dotčeného výrobku, kterého dosáhl jeden z vyvážejících výrobců, jemuž bylo přiznáno individuální zacházení.

b)   Určení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce v ČLR, jimiž nebyl přiznán status tržního hospodářství

i)   Srovnatelná země

| (34) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebyl přiznán status tržního hospodářství, stanovena na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi. |
| --- | --- |

(34)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebyl přiznán status tržního hospodářství, stanovena na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.

| (35) | V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR zamýšlí použít jako vhodnou srovnatelnou zemi USA, a zúčastněné strany byly vyzvány, aby uvedly své připomínky. Proti tomuto návrhu nevznesla žádná zúčastněná strana výhrady. |
| --- | --- |

(35)

V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR zamýšlí použít jako vhodnou srovnatelnou zemi USA, a zúčastněné strany byly vyzvány, aby uvedly své připomínky. Proti tomuto návrhu nevznesla žádná zúčastněná strana výhrady.

| (36) | Kromě ES a ČLR dotčený výrobek vyrábějí pouze někteří výrobci v USA a v Japonsku. Komise proto požádala o spolupráci známé výrobce v Japonsku a jediného výrobce v USA. |
| --- | --- |

(36)

Kromě ES a ČLR dotčený výrobek vyrábějí pouze někteří výrobci v USA a v Japonsku. Komise proto požádala o spolupráci známé výrobce v Japonsku a jediného výrobce v USA.

| (37) | Se spoluprací souhlasil pouze výrobce v USA. Tomuto výrobci byl zaslán dotazník a údaje uvedené v jeho odpovědi byly ověřeny na místě. Bylo zjištěno, že dotyčný výrobce prodává své výrobky na domácím trhu a že na americkém trhu existují značné dovozy čínských výrobků a pouze velmi malý poměr dovozů japonských výrobků. Je proto zřejmé, že americké a čínské výrobky spolu na americkém trhu soutěží. |
| --- | --- |

(37)

Se spoluprací souhlasil pouze výrobce v USA. Tomuto výrobci byl zaslán dotazník a údaje uvedené v jeho odpovědi byly ověřeny na místě. Bylo zjištěno, že dotyčný výrobce prodává své výrobky na domácím trhu a že na americkém trhu existují značné dovozy čínských výrobků a pouze velmi malý poměr dovozů japonských výrobků. Je proto zřejmé, že americké a čínské výrobky spolu na americkém trhu soutěží.

| (38) | Vzhledem k výše uvedenému dospěla Komise k předběžnému závěru, že USA jsou vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení. |
| --- | --- |

(38)

Vzhledem k výše uvedenému dospěla Komise k předběžnému závěru, že USA jsou vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.

ii)   Běžná hodnota

| (39) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, kterým nebyl přiznán status tržního hospodářství, určena na základě ověřených údajů obdržených od výrobce ve srovnatelné zemi. |
| --- | --- |

(39)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, kterým nebyl přiznán status tržního hospodářství, určena na základě ověřených údajů obdržených od výrobce ve srovnatelné zemi.

| (40) | Komise zjišťovala, zda jednotlivé typy dotčeného výrobku prodávané v reprezentativních množstvích na domácím trhu srovnatelné země mohou být považovány za prodeje uskutečněné v rámci běžného obchodního styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení, a to stanovením poměru ziskových prodejů jednotlivých typů výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření. |
| --- | --- |

(40)

Komise zjišťovala, zda jednotlivé typy dotčeného výrobku prodávané v reprezentativních množstvích na domácím trhu srovnatelné země mohou být považovány za prodeje uskutečněné v rámci běžného obchodního styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení, a to stanovením poměru ziskových prodejů jednotlivých typů výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.

| (41) | Pokud objem prodejů určitého typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší, představoval více než 80 % celkového objemu prodejů tohoto typu výrobku a vážená průměrná cena tohoto typu výrobku odpovídala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen všech domácích prodejů tohoto typu výrobku uskutečněných během období šetření, bez ohledu na to, zda byly tyto prodeje ziskové, nebo nikoli. |
| --- | --- |

(41)

Pokud objem prodejů určitého typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší, představoval více než 80 % celkového objemu prodejů tohoto typu výrobku a vážená průměrná cena tohoto typu výrobku odpovídala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen všech domácích prodejů tohoto typu výrobku uskutečněných během období šetření, bez ohledu na to, zda byly tyto prodeje ziskové, nebo nikoli.

| (42) | Pokud objem ziskových prodejů daného typu výrobku představoval 80 % celkového objemu prodejů tohoto typu výrobku nebo méně, nebo pokud vážená průměrná cena tohoto typu výrobku nedosahovala výrobních nákladů, určila se běžná hodnota na základě skutečné ceny na domácím trhu, vypočítané jako vážený průměr pouze ziskových prodejů tohoto typu výrobku, pokud tyto prodeje představovaly alespoň 10 % celkového objemu prodejů tohoto typu výrobku. |
| --- | --- |

(42)

Pokud objem ziskových prodejů daného typu výrobku představoval 80 % celkového objemu prodejů tohoto typu výrobku nebo méně, nebo pokud vážená průměrná cena tohoto typu výrobku nedosahovala výrobních nákladů, určila se běžná hodnota na základě skutečné ceny na domácím trhu, vypočítané jako vážený průměr pouze ziskových prodejů tohoto typu výrobku, pokud tyto prodeje představovaly alespoň 10 % celkového objemu prodejů tohoto typu výrobku.

| (43) | Pokud objem ziskových prodejů jakéhokoli typu výrobku dosahoval méně než 10 % celkového objemu prodejů tohoto typu, mělo se za to, že se tento konkrétní typ výrobku neprodává v dostatečném množství, aby bylo možné stanovit běžnou hodnotu na základě ceny na domácím trhu. |
| --- | --- |

(43)

Pokud objem ziskových prodejů jakéhokoli typu výrobku dosahoval méně než 10 % celkového objemu prodejů tohoto typu, mělo se za to, že se tento konkrétní typ výrobku neprodává v dostatečném množství, aby bylo možné stanovit běžnou hodnotu na základě ceny na domácím trhu.

| (44) | U přibližně 90 % typů výrobku byla běžná hodnota zjištěna na základě prodejních cen v rámci běžného obchodního styku na domácím trhu srovnatelné země. |
| --- | --- |

(44)

U přibližně 90 % typů výrobku byla běžná hodnota zjištěna na základě prodejních cen v rámci běžného obchodního styku na domácím trhu srovnatelné země.

| (45) | Pokud u některého typu výrobku prodávaného výrobcem ve srovnatelné zemi nebylo možné pro stanovení běžné hodnoty použít ceny na domácím trhu, musela být použita jiná metoda. V souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení Komise použila početně zjištěnou běžnou hodnotu. Běžná hodnota byla vypočtena tak, že se k výrobním nákladům výrobce ve srovnatelné zemi na prodávané typy přičetla přiměřená částka prodejních, správních a režijních nákladů a přiměřené ziskové rozpětí. Prodejní, správní a režijní náklady a ziskové rozpětí byly stanoveny podle metod uvedených v čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Použitými prodejními, správními a režijními náklady byly náklady související s veškerými prodeji obdobného výrobku na domácím trhu samotným výrobcem a použitým ziskovým rozpětím bylo vážené průměrné ziskové rozpětí u prodejů na domácím trhu, u nichž bylo zjištěno, že se uskutečnily v rámci běžného obchodního styku. |
| --- | --- |

(45)

Pokud u některého typu výrobku prodávaného výrobcem ve srovnatelné zemi nebylo možné pro stanovení běžné hodnoty použít ceny na domácím trhu, musela být použita jiná metoda. V souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení Komise použila početně zjištěnou běžnou hodnotu. Běžná hodnota byla vypočtena tak, že se k výrobním nákladům výrobce ve srovnatelné zemi na prodávané typy přičetla přiměřená částka prodejních, správních a režijních nákladů a přiměřené ziskové rozpětí. Prodejní, správní a režijní náklady a ziskové rozpětí byly stanoveny podle metod uvedených v čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Použitými prodejními, správními a režijními náklady byly náklady související s veškerými prodeji obdobného výrobku na domácím trhu samotným výrobcem a použitým ziskovým rozpětím bylo vážené průměrné ziskové rozpětí u prodejů na domácím trhu, u nichž bylo zjištěno, že se uskutečnily v rámci běžného obchodního styku.

| (46) | V případě potřeby byla tato běžná hodnota upravena s ohledem na rozdíly nákladů na dopravu, úvěry a balení, aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání s wolframovými elektrodami vyváženými do Společenství dotčenými výrobci v ČLR. |
| --- | --- |

(46)

V případě potřeby byla tato běžná hodnota upravena s ohledem na rozdíly nákladů na dopravu, úvěry a balení, aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání s wolframovými elektrodami vyváženými do Společenství dotčenými výrobci v ČLR.

4.   Vývozní ceny

| (47) | Ve všech případech, kdy dotčený výrobek byl vyvážen pro nezávislé odběratele ve Společenství, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, a to na základě vývozních cen skutečně zaplacených či splatných. |
| --- | --- |

(47)

Ve všech případech, kdy dotčený výrobek byl vyvážen pro nezávislé odběratele ve Společenství, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, a to na základě vývozních cen skutečně zaplacených či splatných.

| (48) | Pokud jde o společnost, jíž byl přiznán status tržního hospodářství, všechny prodeje na vývoz do Společenství se uskutečnily prostřednictvím dovozce ve spojení a následně byly dále prodány společnostem ve Společenství, které jsou ve spojení, a společnostem ve Společenství, které nejsou ve spojení. Vývozní cena byla v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení vypočtena na základě ceny, za niž byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu, řádně upravené s ohledem na náklady, které vznikly v období mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i přiměřené rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. V tomto ohledu byly použity vlastní prodejní, správní a režijní náklady společností ve spojení. Ziskové rozpětí bylo stanoveno na základě dostupných údajů od spolupracujících dovozců, kteří nejsou ve spojení. |
| --- | --- |

(48)

Pokud jde o společnost, jíž byl přiznán status tržního hospodářství, všechny prodeje na vývoz do Společenství se uskutečnily prostřednictvím dovozce ve spojení a následně byly dále prodány společnostem ve Společenství, které jsou ve spojení, a společnostem ve Společenství, které nejsou ve spojení. Vývozní cena byla v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení vypočtena na základě ceny, za niž byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu, řádně upravené s ohledem na náklady, které vznikly v období mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i přiměřené rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. V tomto ohledu byly použity vlastní prodejní, správní a režijní náklady společností ve spojení. Ziskové rozpětí bylo stanoveno na základě dostupných údajů od spolupracujících dovozců, kteří nejsou ve spojení.

5.   Srovnání

| (49) | Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnávány na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly provedeny příslušné úpravy týkající se rozdílů, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly povoleny odpovídající úpravy týkající se nákladů na dopravu, pojištění a manipulaci, vedlejších nákladů, nákladů na balení, úvěrů a bankovních poplatků ve všech případech, pokud byly přiměřené, přesné a doložené ověřenými důkazy. |
| --- | --- |

(49)

Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnávány na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly provedeny příslušné úpravy týkající se rozdílů, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly povoleny odpovídající úpravy týkající se nákladů na dopravu, pojištění a manipulaci, vedlejších nákladů, nákladů na balení, úvěrů a bankovních poplatků ve všech případech, pokud byly přiměřené, přesné a doložené ověřenými důkazy.

6.   Dumpingová rozpětí

a)   V případě spolupracujícího vyvážejícího výrobce, kterému byl přiznán status tržního hospodářství

| (50) | V případě společnosti, jíž byl přiznán status tržního hospodářství, byla vážená průměrná běžná hodnota každého jednotlivého typu dotčeného výrobku vyváženého do Společenství srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. |
| --- | --- |

(50)

V případě společnosti, jíž byl přiznán status tržního hospodářství, byla vážená průměrná běžná hodnota každého jednotlivého typu dotčeného výrobku vyváženého do Společenství srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.

| (51) | Takto bylo určeno následující prozatímní vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF na hranice Společenství před proclením:






  Společnost | Prozatímní dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| Shandong Weldstone Tungsten Industry Co. Ltd. | 25,9 % |

(51)

Takto bylo určeno následující prozatímní vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF na hranice Společenství před proclením:

Společnost

Prozatímní dumpingové rozpětí

Shandong Weldstone Tungsten Industry Co. Ltd.

25,9 %

b)   V případě spolupracujících vyvážejících výrobců, kterým bylo přiznáno individuální zacházení

| (52) | V případě společností, jimž bylo přiznáno individuální zacházení, byla vážená průměrná běžná hodnota stanovená pro srovnatelnou zemi porovnána s průměrnou váženou vývozní cenou do Společenství podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení. |
| --- | --- |

(52)

V případě společností, jimž bylo přiznáno individuální zacházení, byla vážená průměrná běžná hodnota stanovená pro srovnatelnou zemi porovnána s průměrnou váženou vývozní cenou do Společenství podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení.

| (53) | Takto byla určena následující prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Společenství před proclením:






  Společnost | Prozatímní dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co. Ltd. | 138,6 % |
| Beijing Advanced Metal Materials Co. Ltd. | 128,4 % |

(53)

Takto byla určena následující prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Společenství před proclením:

Společnost

Prozatímní dumpingové rozpětí

Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co. Ltd.

138,6 %

Beijing Advanced Metal Materials Co. Ltd.

128,4 %

c)   V případě všech ostatních vyvážejících výrobců

| (54) | Aby bylo možné vypočítat celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vývozce v ČLR, stanovila Komise nejprve úroveň spolupráce. V této souvislosti se připomíná, že 11 vyvážejících výrobců v ČLR souhlasilo se zařazením do vzorku a poskytlo mimo jiné údaje o vývozech dotčeného výrobku do Společenství. Připomíná se rovněž, že oba kódy KN uvedené v oznámení o zahájení řízení jsou kódy ex, tedy kromě dotčeného výrobku zahrnují rovněž další výrobky. Šetření rovněž prokázalo, že většina vyvážejících výrobců v ČLR deklaruje vývozy wolframových elektrod podle čínského tarifního kódu, který rovněž zahrnuje mnoho jiných výrobků. Proto se mělo za to, že v případě neexistence přesných statistických údajů o dovozech budou údaje uvedené v dotaznících k výběru vzorku představovat vhodnější údaje, které jsou k dispozici s ohledem na dovozy dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR do Společenství. Bylo provedeno srovnání mezi celkovou hodnotou vývozů uvedených v 11 odpovědích na dotazníky k výběru vzorku a odhady uvedenými v podnětu a bylo zjištěno, že objem dovozů uvedený v dotaznících k výběru vzorku byl vyšší. Na základě toho se úroveň spolupráce považovala za vysokou. |
| --- | --- |

(54)

Aby bylo možné vypočítat celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vývozce v ČLR, stanovila Komise nejprve úroveň spolupráce. V této souvislosti se připomíná, že 11 vyvážejících výrobců v ČLR souhlasilo se zařazením do vzorku a poskytlo mimo jiné údaje o vývozech dotčeného výrobku do Společenství. Připomíná se rovněž, že oba kódy KN uvedené v oznámení o zahájení řízení jsou kódy ex, tedy kromě dotčeného výrobku zahrnují rovněž další výrobky. Šetření rovněž prokázalo, že většina vyvážejících výrobců v ČLR deklaruje vývozy wolframových elektrod podle čínského tarifního kódu, který rovněž zahrnuje mnoho jiných výrobků. Proto se mělo za to, že v případě neexistence přesných statistických údajů o dovozech budou údaje uvedené v dotaznících k výběru vzorku představovat vhodnější údaje, které jsou k dispozici s ohledem na dovozy dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR do Společenství. Bylo provedeno srovnání mezi celkovou hodnotou vývozů uvedených v 11 odpovědích na dotazníky k výběru vzorku a odhady uvedenými v podnětu a bylo zjištěno, že objem dovozů uvedený v dotaznících k výběru vzorku byl vyšší. Na základě toho se úroveň spolupráce považovala za vysokou.

| (55) | Dumpingové rozpětí bylo proto stanoveno ve výši určené pro spolupracující společnost, jíž nebyl přiznán status tržního hospodářství/individuální zacházení, tj. 204,9 %. |
| --- | --- |

(55)

Dumpingové rozpětí bylo proto stanoveno ve výši určené pro spolupracující společnost, jíž nebyl přiznán status tržního hospodářství/individuální zacházení, tj. 204,9 %.

| (56) | Takto byla prozatímně stanovena celostátní úroveň dumpingu na 204,9 % ceny CIF na hranice Společenství před proclením. |
| --- | --- |

(56)

Takto byla prozatímně stanovena celostátní úroveň dumpingu na 204,9 % ceny CIF na hranice Společenství před proclením.

D.   ÚJMA

1.   Výroba Společenství

| (57) | Šetřením se zjistilo, že obdobný výrobek vyrábějí dva výrobci ve Společenství. Výrobce, jehož jménem byl podnět podán, v rámci šetření plně spolupracoval. Druhý výrobce vyjádřil svou podporu řízení a poskytl obecné údaje o výrobě a prodejích. Vzhledem k tomu, že úplnou odpověď na dotazník poskytla jen jedna společnost, veškeré údaje odkazující na výrobní odvětví Společenství budou z důvodu zachování důvěrnosti uvedeny v indexované podobě nebo bude uvedeno rozpětí. |
| --- | --- |

(57)

Šetřením se zjistilo, že obdobný výrobek vyrábějí dva výrobci ve Společenství. Výrobce, jehož jménem byl podnět podán, v rámci šetření plně spolupracoval. Druhý výrobce vyjádřil svou podporu řízení a poskytl obecné údaje o výrobě a prodejích. Vzhledem k tomu, že úplnou odpověď na dotazník poskytla jen jedna společnost, veškeré údaje odkazující na výrobní odvětví Společenství budou z důvodu zachování důvěrnosti uvedeny v indexované podobě nebo bude uvedeno rozpětí.

| (58) | Proto byl objem výroby Společenství pro účely čl. 4 odst. 1 základního nařízení prozatímně vypočítán jako součet objemu výroby plně spolupracujícího výrobce ve Společenství a objemu výroby dalšího výrobce podle údajů, které poskytl. Na tomto základě byla celková výroba ve Společenství v období šetření stanovena v rozmezí 40–50 MT. |
| --- | --- |

(58)

Proto byl objem výroby Společenství pro účely čl. 4 odst. 1 základního nařízení prozatímně vypočítán jako součet objemu výroby plně spolupracujícího výrobce ve Společenství a objemu výroby dalšího výrobce podle údajů, které poskytl. Na tomto základě byla celková výroba ve Společenství v období šetření stanovena v rozmezí 40–50 MT.

2.   Definice výrobního odvětví Společenství

| (59) | Výroba výrobce ve Společenství, který v rámci šetření plně spolupracoval, představuje více než 50 % wolframových elektrod vyrobených ve Společenství. Proto se má za to, že tato společnost tvoří výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(59)

Výroba výrobce ve Společenství, který v rámci šetření plně spolupracoval, představuje více než 50 % wolframových elektrod vyrobených ve Společenství. Proto se má za to, že tato společnost tvoří výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.

3.   Spotřeba Společenství

| (60) | Spotřeba Společenství byla zjištěna na základě objemu prodejů známých výrobců ve Společenství, k němuž se připočetly dovozy. Pro roky 2001 až 2004 se objem dovozů zakládal na podnětu, jelikož (jak bylo vysvětleno výše) nebyly k dispozici spolehlivé statistické údaje o dovozech. Pro období šetření se objem dovozů zakládal na celkovém vyvezeném množství 11 vyvážejících výrobců v ČLR, kteří poskytli údaje pro účely zařazení do vzorku, a lze mít za to, že na ně připadají veškeré vývozy. Bylo zjištěno, že dovozy z jiných třetích zemí jsou zanedbatelné. Údaje prokázaly, že poptávka po dotčeném výrobku ve Společenství v posuzovaném období vzrostla o 50 %. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spotřeba Společenství (kg) | 107 000 | 120 000 | 116 000 | 135 000 | 161 000 |
| Index 2001 = 100 | 100 | 112 | 108 | 126 | 150 |

(60)

Spotřeba Společenství byla zjištěna na základě objemu prodejů známých výrobců ve Společenství, k němuž se připočetly dovozy. Pro roky 2001 až 2004 se objem dovozů zakládal na podnětu, jelikož (jak bylo vysvětleno výše) nebyly k dispozici spolehlivé statistické údaje o dovozech. Pro období šetření se objem dovozů zakládal na celkovém vyvezeném množství 11 vyvážejících výrobců v ČLR, kteří poskytli údaje pro účely zařazení do vzorku, a lze mít za to, že na ně připadají veškeré vývozy. Bylo zjištěno, že dovozy z jiných třetích zemí jsou zanedbatelné. Údaje prokázaly, že poptávka po dotčeném výrobku ve Společenství v posuzovaném období vzrostla o 50 %.

2001

2002

2003

2004

OŠ

Spotřeba Společenství (kg)

107 000

120 000

116 000

135 000

161 000

Index 2001 = 100

100

112

108

126

150

4.   Dovozy do Společenství z dotčené země

a)   Objem a podíl dotčených dovozů na trhu

| (61) | Pro období šetření se objem dovozů z Číny z výše uvedených důvodů zakládal na údajích uvedených v podnětu a v dotaznících k výběru vzorku. |
| --- | --- |

(61)

Pro období šetření se objem dovozů z Číny z výše uvedených důvodů zakládal na údajích uvedených v podnětu a v dotaznících k výběru vzorku.

| (62) | Z hlediska objemu a podílu na trhu byl vývoj dovozů následující: | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z ČLR (kg) | 23 968 | 62 760 | 67 628 | 84 915 | 122 603 |
| Index 2001 = 100 | 100 | 262 | 282 | 354 | 512 |
| Podíl ČLR na trhu | 22,4 % | 52,3 % | 58,3 % | 62,9 % | 76,2 % |

(62)

Z hlediska objemu a podílu na trhu byl vývoj dovozů následující:

2001

2002

2003

2004

OŠ

Objem dovozu z ČLR (kg)

23 968

62 760

67 628

84 915

122 603

Index 2001 = 100

100

262

282

354

512

Podíl ČLR na trhu

22,4 %

52,3 %

58,3 %

62,9 %

76,2 %

| (63) | Zatímco spotřeba wolframových elektrod se během posuzovaného období zvýšila o 50 %, dovozy z dotčené země za totéž období vzrostly o více než 400 %. Proto se podíl ČLR na trhu během posuzovaného období zvýšil z 22,4 % na 76,2 %. |
| --- | --- |

(63)

Zatímco spotřeba wolframových elektrod se během posuzovaného období zvýšila o 50 %, dovozy z dotčené země za totéž období vzrostly o více než 400 %. Proto se podíl ČLR na trhu během posuzovaného období zvýšil z 22,4 % na 76,2 %.

b)   Dovozní ceny a cenové podbízení

| (64) | V této tabulce jsou uvedeny hodnoty ukazující vývoj průměrných dovozních cen z ČLR. Během posuzovaného období tyto ceny poklesly téměř o 12 %, a to navzdory růstu v roce 2005, k němuž došlo v důsledku zvýšení ceny hlavní suroviny. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dovozní ceny z ČLR EUR/kg | 37 | 37 | 28 | 24 | 33 |
| Index 2001 = 100 | 100 | 100 | 75 | 63 | 88 |

(64)

V této tabulce jsou uvedeny hodnoty ukazující vývoj průměrných dovozních cen z ČLR. Během posuzovaného období tyto ceny poklesly téměř o 12 %, a to navzdory růstu v roce 2005, k němuž došlo v důsledku zvýšení ceny hlavní suroviny.

2001

2002

2003

2004

OŠ

Dovozní ceny z ČLR EUR/kg

37

37

28

24

33

Index 2001 = 100

100

100

75

63

88

| (65) | Pokud jde o prodejní ceny dotčeného výrobku na trhu Společenství během období šetření, bylo provedeno srovnání cen výrobního odvětví Společenství a cen vyvážejících výrobců v ČLR. Za relevantní prodejní ceny výrobního odvětví Společenství byly považovány ceny pro nezávislé odběratele, podle potřeby upravené na úroveň cen ze závodu, tj. bez přepravních nákladů ve Společenství a po odečtení slev a rabatů. Tyto ceny byly srovnány s prodejními cenami, které účtují čínští vyvážející výrobci bez slev a rabatů, a podle potřeby upravenými na cenu CIF na hranice Společenství, s dalším nutným očištěním o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu. |
| --- | --- |

(65)

Pokud jde o prodejní ceny dotčeného výrobku na trhu Společenství během období šetření, bylo provedeno srovnání cen výrobního odvětví Společenství a cen vyvážejících výrobců v ČLR. Za relevantní prodejní ceny výrobního odvětví Společenství byly považovány ceny pro nezávislé odběratele, podle potřeby upravené na úroveň cen ze závodu, tj. bez přepravních nákladů ve Společenství a po odečtení slev a rabatů. Tyto ceny byly srovnány s prodejními cenami, které účtují čínští vyvážející výrobci bez slev a rabatů, a podle potřeby upravenými na cenu CIF na hranice Společenství, s dalším nutným očištěním o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu.

| (66) | Srovnání ukázalo, že během období šetření byly dovozy dotčeného výrobku prodávány ve Společenství za ceny, které byly oproti cenám výrobního odvětví Společenství o 40 % nižší, vyjádřeno jako procento z ceny výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(66)

Srovnání ukázalo, že během období šetření byly dovozy dotčeného výrobku prodávány ve Společenství za ceny, které byly oproti cenám výrobního odvětví Společenství o 40 % nižší, vyjádřeno jako procento z ceny výrobního odvětví Společenství.

5.   Situace výrobního odvětví Společenství

| (67) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo zkoumání dopadu dumpingových dovozů z ČLR na výrobní odvětví Společenství analýzu všech ekonomických činitelů a indexů, které měly vliv na stav odvětví od roku 2001 až do období šetření. Jak bylo uvedeno výše, vzhledem k tomu, že se analýza týká jen jedné společnosti, je z důvodu zachování důvěrnosti většina ukazatelů uvedena v indexované podobě nebo je uvedeno rozpětí. |
| --- | --- |

(67)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo zkoumání dopadu dumpingových dovozů z ČLR na výrobní odvětví Společenství analýzu všech ekonomických činitelů a indexů, které měly vliv na stav odvětví od roku 2001 až do období šetření. Jak bylo uvedeno výše, vzhledem k tomu, že se analýza týká jen jedné společnosti, je z důvodu zachování důvěrnosti většina ukazatelů uvedena v indexované podobě nebo je uvedeno rozpětí.

a)   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (68) | Vývoj výroby, výrobní kapacity a využití kapacity v případě výrobního odvětví Společenství: | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba, 2001 = 100 | 100 | 83 | 75 | 59 | 40 |
| Kapacita, 2001 = 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Využití kapacity, 2001 = 100 | 100 | 83 | 75 | 59 | 40 |

(68)

Vývoj výroby, výrobní kapacity a využití kapacity v případě výrobního odvětví Společenství:

2001

2002

2003

2004

OŠ

Výroba, 2001 = 100

100

83

75

59

40

Kapacita, 2001 = 100

100

100

100

100

100

Využití kapacity, 2001 = 100

100

83

75

59

40

| (69) | Navzdory rostoucí poptávce výroba výrobního odvětví Společenství silně poklesla, a to mezi rokem 2001 a obdobím šetření o 60 %. |
| --- | --- |

(69)

Navzdory rostoucí poptávce výroba výrobního odvětví Společenství silně poklesla, a to mezi rokem 2001 a obdobím šetření o 60 %.

| (70) | Výrobní kapacita byla stálá, což znamená, že využití kapacity mělo stejnou klesající tendenci jako výroba. |
| --- | --- |

(70)

Výrobní kapacita byla stálá, což znamená, že využití kapacity mělo stejnou klesající tendenci jako výroba.

b)   Zásoby

| (71) | Následující údaje ukazují objem zásob na konci každého období. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zásoby, 2001 = 100 | 100 | 116 | 127 | 137 | 131 |

(71)

Následující údaje ukazují objem zásob na konci každého období.

2001

2002

2003

2004

OŠ

Zásoby, 2001 = 100

100

116

127

137

131

| (72) | Zásoby se během posuzovaného období zvýšily o 31 %, což ukazuje rostoucí potíže výrobního odvětví s odbytem jeho výrobků na trhu Společenství. |
| --- | --- |

(72)

Zásoby se během posuzovaného období zvýšily o 31 %, což ukazuje rostoucí potíže výrobního odvětví s odbytem jeho výrobků na trhu Společenství.

c)   Objem prodeje, podíly na trhu, růst a průměrné jednotkové ceny ve Společenství

| (73) | Následující hodnoty ukazují prodej výrobního odvětví Společenství nezávislým odběratelům ve Společenství. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje na trhu ES, 2001 = 100 | 100 | 77 | 65 | 67 | 48 |
| Podíl na trhu, 2001 = 100 | 100 | 69 | 60 | 53 | 32 |
| Průměrné prodejní ceny, 2001 = 100 | 100 | 87 | 76 | 85 | 113 |

(73)

Následující hodnoty ukazují prodej výrobního odvětví Společenství nezávislým odběratelům ve Společenství.

2001

2002

2003

2004

OŠ

Objem prodeje na trhu ES, 2001 = 100

100

77

65

67

48

Podíl na trhu, 2001 = 100

100

69

60

53

32

Průměrné prodejní ceny, 2001 = 100

100

87

76

85

113

| (74) | Objem prodejů výrobního odvětví Společenství se během posuzovaného období snížil o 50 %. Zároveň se však o 50 % zvýšila spotřeba Společenství, zatímco podíl výrobního odvětví Společenství na trhu se během týchž pěti let snížil ještě více, a to o 70 %. |
| --- | --- |

(74)

Objem prodejů výrobního odvětví Společenství se během posuzovaného období snížil o 50 %. Zároveň se však o 50 % zvýšila spotřeba Společenství, zatímco podíl výrobního odvětví Společenství na trhu se během týchž pěti let snížil ještě více, a to o 70 %.

| (75) | Bylo tedy zjištěno, že se výrobní odvětví Společenství nemohlo podílet na růstu trhu, který nastal důsledkem zvýšení spotřeby Společenství. |
| --- | --- |

(75)

Bylo tedy zjištěno, že se výrobní odvětví Společenství nemohlo podílet na růstu trhu, který nastal důsledkem zvýšení spotřeby Společenství.

| (76) | Průměrné prodejní ceny pro kupující, kteří nejsou ve spojení, na trhu Společenství měly až do roku 2003 klesající tendenci. V roce 2003 a 2004 pak došlo k růstu o téměř 12 % a k dalšímu zvýšení o 30 % došlo v období 2004 až 2005. Na snižování cen až do roku 2003 je nutno pohlížet ve světle snahy výrobního odvětví Společenství konkurovat dumpingovým dovozům. V roce 2003 dosáhly ceny neudržitelného minima a v roce 2004 musely být zvýšeny. Nutnost dalšího zvýšení ceny v roce 2005 vyvolal vývoj cen surovin, které v období mezi rokem 2004 a 2005 prudce vzrostly o více než 100 %. Růst prodejních cen výrobního odvětví Společenství však vyjadřoval růst nákladů pouze v omezeném rozsahu. |
| --- | --- |

(76)

Průměrné prodejní ceny pro kupující, kteří nejsou ve spojení, na trhu Společenství měly až do roku 2003 klesající tendenci. V roce 2003 a 2004 pak došlo k růstu o téměř 12 % a k dalšímu zvýšení o 30 % došlo v období 2004 až 2005. Na snižování cen až do roku 2003 je nutno pohlížet ve světle snahy výrobního odvětví Společenství konkurovat dumpingovým dovozům. V roce 2003 dosáhly ceny neudržitelného minima a v roce 2004 musely být zvýšeny. Nutnost dalšího zvýšení ceny v roce 2005 vyvolal vývoj cen surovin, které v období mezi rokem 2004 a 2005 prudce vzrostly o více než 100 %. Růst prodejních cen výrobního odvětví Společenství však vyjadřoval růst nákladů pouze v omezeném rozsahu.

d)   Ziskovost a peněžní tok

| (77) | Výše zisku a peněžní tok z prodeje wolframových elektrod výrobním odvětvím Společenství byly vysoce záporné. Údaje jsou z důvodu zachování důvěrnosti uvedeny jako rozpětí. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskové rozpětí | 0 % až – 10 % | 0 % až – 10 % | – 10 % až – 20 % | – 10 % až – 20 % | – 10 % až – 20 % |

(77)

Výše zisku a peněžní tok z prodeje wolframových elektrod výrobním odvětvím Společenství byly vysoce záporné. Údaje jsou z důvodu zachování důvěrnosti uvedeny jako rozpětí.

2001

2002

2003

2004

OŠ

Ziskové rozpětí

0 % až – 10 %

0 % až – 10 %

– 10 % až – 20 %

– 10 % až – 20 %

– 10 % až – 20 %

| (78) | V posuzovaném období se ziskovost významně snížila. V roce 2003 dosáhla nejnižší úrovně a poté se mírně zvyšovala, což je částečně spojeno s úsilím výrobního odvětví Společenství o racionalizaci a s růstem cen. |
| --- | --- |

(78)

V posuzovaném období se ziskovost významně snížila. V roce 2003 dosáhla nejnižší úrovně a poté se mírně zvyšovala, což je částečně spojeno s úsilím výrobního odvětví Společenství o racionalizaci a s růstem cen.

| (79) | V posuzovaném období se spolu s poklesem ziskovosti rovněž zhoršoval peněžní tok. Snížení absolutní výše záporného peněžního toku na konci období je zapříčiněno pouze snížením objemu výroby a prodeje. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peněžní tok (‘000 EUR) | 100 až 200 | – 100 až 0 | – 200 až – 300 | – 200 až – 300 | – 100 až – 200 |

(79)

V posuzovaném období se spolu s poklesem ziskovosti rovněž zhoršoval peněžní tok. Snížení absolutní výše záporného peněžního toku na konci období je zapříčiněno pouze snížením objemu výroby a prodeje.

2001

2002

2003

2004

OŠ

Peněžní tok (‘000 EUR)

100 až 200

– 100 až 0

– 200 až – 300

– 200 až – 300

– 100 až – 200

e)   Investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál

| (80) | Na počátku posuzovaného období zaznamenalo výrobní odvětví Společenství značné investice, které souvisely zejména s pořízením nového strojního zařízení za účelem optimalizace výroby a které byly odůvodněné celkově uspokojivými výsledky u wolframových elektrod a jiných wolframových výrobků až do roku 2000/01. Na konci tohoto období však tyto investice téměř ustaly. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investice, 2001 = 100 | 100 | 33 | 33 | 0 | 3 |

(80)

Na počátku posuzovaného období zaznamenalo výrobní odvětví Společenství značné investice, které souvisely zejména s pořízením nového strojního zařízení za účelem optimalizace výroby a které byly odůvodněné celkově uspokojivými výsledky u wolframových elektrod a jiných wolframových výrobků až do roku 2000/01. Na konci tohoto období však tyto investice téměř ustaly.

2001

2002

2003

2004

OŠ

Investice, 2001 = 100

100

33

33

0

3

| (81) | Návratnost investic z výroby a prodejů obdobného výrobku uvedená z důvodu zachování důvěrnosti jako rozpětí je záporná a během posuzovaného období se značně snížila, což odráží výše uvedený trend u ziskovosti prodeje. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Návratnost investic | 20 % až 30 % | 0 % až – 10 % | – 20 % až – 30 % | – 10 % až – 20 % | – 10 % až – 20 % |

(81)

Návratnost investic z výroby a prodejů obdobného výrobku uvedená z důvodu zachování důvěrnosti jako rozpětí je záporná a během posuzovaného období se značně snížila, což odráží výše uvedený trend u ziskovosti prodeje.

2001

2002

2003

2004

OŠ

Návratnost investic

20 % až 30 %

0 % až – 10 %

– 20 % až – 30 %

– 10 % až – 20 %

– 10 % až – 20 %

| (82) | Bylo zjištěno, že schopnost výrobního odvětví Společenství získávat kapitál nebyla během posuzovaného období podstatným způsobem ovlivněna vzhledem k tomu, že obdobný výrobek představuje pouze malý zlomek celkového obchodu skupiny. |
| --- | --- |

(82)

Bylo zjištěno, že schopnost výrobního odvětví Společenství získávat kapitál nebyla během posuzovaného období podstatným způsobem ovlivněna vzhledem k tomu, že obdobný výrobek představuje pouze malý zlomek celkového obchodu skupiny.

f)   Zaměstnanost, produktivita a mzdy

| (83) | Vývoj zaměstnanosti, produktivity a nákladů práce ve výrobním odvětví Společenství: | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců, 2001 = 100 | 100 | 91 | 64 | 45 | 32 |
| Produktivita (MT/zaměstnanec) 2001 = 100 | 100 | 92 | 119 | 130 | 127 |
| Náklady práce na zaměstnance, 2001 = 100 | 100 | 97 | 107 | 106 | 100 |

(83)

Vývoj zaměstnanosti, produktivity a nákladů práce ve výrobním odvětví Společenství:

2001

2002

2003

2004

OŠ

Počet zaměstnanců, 2001 = 100

100

91

64

45

32

Produktivita (MT/zaměstnanec) 2001 = 100

100

92

119

130

127

Náklady práce na zaměstnance, 2001 = 100

100

97

107

106

100

| (84) | Od roku 2001 do období šetření výrobní odvětví Společenství počet svých zaměstnanců prudce snížilo. Toto snížení bylo důsledkem jak poklesu výroby, tak i úsilí výrobního odvětví Společenství o racionalizaci výroby a zvýšení produktivity. Výsledky racionalizace ve výrobním odvětví Společenství se projevily rovněž v produktivitě, která v posuzovaném období vykazuje značný vzestupný trend. |
| --- | --- |

(84)

Od roku 2001 do období šetření výrobní odvětví Společenství počet svých zaměstnanců prudce snížilo. Toto snížení bylo důsledkem jak poklesu výroby, tak i úsilí výrobního odvětví Společenství o racionalizaci výroby a zvýšení produktivity. Výsledky racionalizace ve výrobním odvětví Společenství se projevily rovněž v produktivitě, která v posuzovaném období vykazuje značný vzestupný trend.

| (85) | Průměrná výše mezd byla během posuzovaného období stálá. |
| --- | --- |

(85)

Průměrná výše mezd byla během posuzovaného období stálá.

g)   Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (86) | Dumpingová rozpětí jsou popsána výše v oddílu o dumpingu. Tato rozpětí jsou zjevně vyšší než minimální. Vzhledem k objemu a ceně dumpingových dovozů nelze mimoto považovat vliv skutečného dumpingového rozpětí za zanedbatelný. |
| --- | --- |

(86)

Dumpingová rozpětí jsou popsána výše v oddílu o dumpingu. Tato rozpětí jsou zjevně vyšší než minimální. Vzhledem k objemu a ceně dumpingových dovozů nelze mimoto považovat vliv skutečného dumpingového rozpětí za zanedbatelný.

| (87) | Společenství dosud nepřekonalo účinky dřívějšího dumpingu nebo subvencování, jelikož v minulosti se neuskutečnily žádné investice. |
| --- | --- |

(87)

Společenství dosud nepřekonalo účinky dřívějšího dumpingu nebo subvencování, jelikož v minulosti se neuskutečnily žádné investice.

6.   Závěr o újmě

| (88) | Připomíná se, že mezi rokem 2001 a obdobím šetření se objem dumpingových dovozů dotčeného výrobku z ČLR zvýšil o více než 400 % a na konci posuzovaného období dosáhl podíl na trhu 76,2 %. V období šetření byly ceny těchto dumpingových dovozů dotčeného výrobku významně nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Společenství. Na základě váženého průměru činilo cenové podbízení 40 %. |
| --- | --- |

(88)

Připomíná se, že mezi rokem 2001 a obdobím šetření se objem dumpingových dovozů dotčeného výrobku z ČLR zvýšil o více než 400 % a na konci posuzovaného období dosáhl podíl na trhu 76,2 %. V období šetření byly ceny těchto dumpingových dovozů dotčeného výrobku významně nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Společenství. Na základě váženého průměru činilo cenové podbízení 40 %.

| (89) | Ačkoli se spotřeba Společenství zvýšila o 50 %, objem prodejů výrobního odvětví Společenství poklesl o 50 %. Jeho podíl na trhu se snížil o 68 % a výrobní odvětví Společenství nemohlo přenést celosvětový růst cen surovin na své odběratele, což vedlo k vysoce záporné ziskovosti. |
| --- | --- |

(89)

Ačkoli se spotřeba Společenství zvýšila o 50 %, objem prodejů výrobního odvětví Společenství poklesl o 50 %. Jeho podíl na trhu se snížil o 68 % a výrobní odvětví Společenství nemohlo přenést celosvětový růst cen surovin na své odběratele, což vedlo k vysoce záporné ziskovosti.

| (90) | V důsledku toho se během posuzovaného období situace výrobního odvětví Společenství podstatně zhoršila. Výroba poklesla o 60 % stejně jako využití kapacity a v období šetření dosáhla nejnižší úrovně. Výše zásob se zvýšila o 31 %. |
| --- | --- |

(90)

V důsledku toho se během posuzovaného období situace výrobního odvětví Společenství podstatně zhoršila. Výroba poklesla o 60 % stejně jako využití kapacity a v období šetření dosáhla nejnižší úrovně. Výše zásob se zvýšila o 31 %.

| (91) | I přes značné investice výrobního odvětví Společenství na počátku posuzovaného období a jeho trvalé úsilí o zvýšení produktivity a konkurenceschopnosti se jeho ziskovost, peněžní tok a návratnost investic rovněž prudce snižovaly a dosáhly velmi negativních úrovní. |
| --- | --- |

(91)

I přes značné investice výrobního odvětví Společenství na počátku posuzovaného období a jeho trvalé úsilí o zvýšení produktivity a konkurenceschopnosti se jeho ziskovost, peněžní tok a návratnost investic rovněž prudce snižovaly a dosáhly velmi negativních úrovní.

| (92) | Zhoršení situace výrobního odvětví Společenství během posuzovaného období je též potvrzeno nepříznivým vývojem zaměstnanosti a investic. |
| --- | --- |

(92)

Zhoršení situace výrobního odvětví Společenství během posuzovaného období je též potvrzeno nepříznivým vývojem zaměstnanosti a investic.

| (93) | Na základě výše uvedeného se dochází k předběžnému závěru, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu článku 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(93)

Na základě výše uvedeného se dochází k předběžnému závěru, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu článku 3 základního nařízení.

E.   PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

1.   Předběžná poznámka

| (94) | V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda existuje příčinná souvislost mezi dumpingovými dovozy z ČLR a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. Byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingových dovozů současně způsobit újmu výrobnímu odvětví Společenství, aby se zajistilo, že tato případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovým dovozům. |
| --- | --- |

(94)

V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda existuje příčinná souvislost mezi dumpingovými dovozy z ČLR a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. Byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingových dovozů současně způsobit újmu výrobnímu odvětví Společenství, aby se zajistilo, že tato případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovým dovozům.

2.   Účinek dovozů z ČLR

| (95) | K dramatickému nárůstu objemu dumpingových dovozů z ČLR o více než 400 % mezi rokem 2001 a obdobím šetření a zvýšení jejich podílu na trhu Společenství z 22,4 % na 76,2 % došlo současně se zhoršením hospodářské situace výrobního odvětví Společenství. Výroba a využití kapacity prudce pokleslo, zatímco konečné stavy zásob se zvýšily o 31 %, a to při rostoucím trhu Společenství. Objemy prodejů výrobního odvětví Společenství a jeho podíl na trhu se značně snížily současně s prudkým nárůstem objemu dovozů a zvýšením podílu dumpingových dovozů na trhu. Ceny dumpingových dovozů byly mimoto významně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství, takže vyvíjely na ceny výrobního odvětví Společenství značný tlak směrem dolů, a to v době, kdy se náklady na suroviny významně zvýšily o více než 100 %. Šetření prokázalo, že výrobní odvětví Společenství nebylo schopno přenést na své odběratele zvýšení nákladů kvůli silnému cenovému tlaku způsobenému významnými objemy dumpingových výrobků dovážených z ČLR. To vedlo k prudkému snížení ziskovosti, návratnosti investic a zhoršení peněžního toku. |
| --- | --- |

(95)

K dramatickému nárůstu objemu dumpingových dovozů z ČLR o více než 400 % mezi rokem 2001 a obdobím šetření a zvýšení jejich podílu na trhu Společenství z 22,4 % na 76,2 % došlo současně se zhoršením hospodářské situace výrobního odvětví Společenství. Výroba a využití kapacity prudce pokleslo, zatímco konečné stavy zásob se zvýšily o 31 %, a to při rostoucím trhu Společenství. Objemy prodejů výrobního odvětví Společenství a jeho podíl na trhu se značně snížily současně s prudkým nárůstem objemu dovozů a zvýšením podílu dumpingových dovozů na trhu. Ceny dumpingových dovozů byly mimoto významně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství, takže vyvíjely na ceny výrobního odvětví Společenství značný tlak směrem dolů, a to v době, kdy se náklady na suroviny významně zvýšily o více než 100 %. Šetření prokázalo, že výrobní odvětví Společenství nebylo schopno přenést na své odběratele zvýšení nákladů kvůli silnému cenovému tlaku způsobenému významnými objemy dumpingových výrobků dovážených z ČLR. To vedlo k prudkému snížení ziskovosti, návratnosti investic a zhoršení peněžního toku.

| (96) | Proto byl přijat předběžný závěr v tom smyslu, že tlak vyvinutý dumpingovými dovozy, jejichž objem a tržní podíl od roku 2001 podstatně vzrostl a které se uskutečňovaly za dumpingové ceny, hrál rozhodující úlohu při ztrátě podílu výrobního odvětví na trhu, a vedl tedy k jeho záporné ziskovosti. |
| --- | --- |

(96)

Proto byl přijat předběžný závěr v tom smyslu, že tlak vyvinutý dumpingovými dovozy, jejichž objem a tržní podíl od roku 2001 podstatně vzrostl a které se uskutečňovaly za dumpingové ceny, hrál rozhodující úlohu při ztrátě podílu výrobního odvětví na trhu, a vedl tedy k jeho záporné ziskovosti.

3.   Účinek ostatních činitelů

a)   Dovozy z třetích zemí

| (97) | Během posuzovaného období neexistovali kromě ČLR žádní jiní významní vývozci obdobného výrobku na trh Společenství. Šetření potvrdilo, že hlavním trhem zbývajících výrobců v USA a Japonsku jsou jejich příslušné domácí trhy. Spolehlivé údaje o ostatních dovozech obdobného výrobku jsou mimořádně omezené, a proto není možné odhadnout případné množství prodané na trhu Společenství. Jelikož neexistují důkazy naznačující, že skutečně dochází k dovozům z jiných třetí zemí, dospělo se k závěru, že tyto objemy jsou zanedbatelné, pokud vůbec existují. V souladu s tím se usuzuje, že dovozy pocházející z jiných třetích zemí nemohly přispět k újmě, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo. |
| --- | --- |

(97)

Během posuzovaného období neexistovali kromě ČLR žádní jiní významní vývozci obdobného výrobku na trh Společenství. Šetření potvrdilo, že hlavním trhem zbývajících výrobců v USA a Japonsku jsou jejich příslušné domácí trhy. Spolehlivé údaje o ostatních dovozech obdobného výrobku jsou mimořádně omezené, a proto není možné odhadnout případné množství prodané na trhu Společenství. Jelikož neexistují důkazy naznačující, že skutečně dochází k dovozům z jiných třetí zemí, dospělo se k závěru, že tyto objemy jsou zanedbatelné, pokud vůbec existují. V souladu s tím se usuzuje, že dovozy pocházející z jiných třetích zemí nemohly přispět k újmě, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo.

b)   Výkonnost vývozu výrobního odvětví Společenství

| (98) | Zjišťovalo se rovněž, zda vývozy do zemí, které nejsou členskými státy EU, mohly přispět k újmě, kterou výrobní období v posuzovaném období utrpělo. Vývozy do zemí, které nejsou členskými státy EU, představovaly přibližně polovinu prodejů obdobného výrobku výrobního odvětví Společenství v posuzovaném období. Tyto vývozy se od roku 2001 do období šetření snížily o 66 % a na konci období šetření představovaly 41 % celkových prodejů výrobního odvětví. Hlavní příčinou úbytku prodejů na vývozních trzích, zejména na americkém trhu, byla rostoucí konkurence ze strany čínských výrobců na celosvětových trzích. V této souvislosti je třeba poznamenat, že kvůli obdobnému chování čínských výrobců na americkém trhu musel jeden ze dvou existujících výrobců wolframových elektrod v USA výrobu ukončit. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodejů na trzích mimo ES, 2001 = 100 | 100 | 87 | 85 | 49 | 34 |
| Průměrné prodejní ceny na trzích mimo ES, 2001 = 100 | 100 | 83 | 71 | 93 | 120 |

(98)

Zjišťovalo se rovněž, zda vývozy do zemí, které nejsou členskými státy EU, mohly přispět k újmě, kterou výrobní období v posuzovaném období utrpělo. Vývozy do zemí, které nejsou členskými státy EU, představovaly přibližně polovinu prodejů obdobného výrobku výrobního odvětví Společenství v posuzovaném období. Tyto vývozy se od roku 2001 do období šetření snížily o 66 % a na konci období šetření představovaly 41 % celkových prodejů výrobního odvětví. Hlavní příčinou úbytku prodejů na vývozních trzích, zejména na americkém trhu, byla rostoucí konkurence ze strany čínských výrobců na celosvětových trzích. V této souvislosti je třeba poznamenat, že kvůli obdobnému chování čínských výrobců na americkém trhu musel jeden ze dvou existujících výrobců wolframových elektrod v USA výrobu ukončit.

2001

2002

2003

2004

OŠ

Objem prodejů na trzích mimo ES, 2001 = 100

100

87

85

49

34

Průměrné prodejní ceny na trzích mimo ES, 2001 = 100

100

83

71

93

120

| (99) | Pokud jde o ukazatele, u nichž nebylo možno rozlišovat mezi trhem Společenství a vývozními trhy (např. výroba, využití kapacity, investice a zaměstnanost), bylo zjištěno, že jejich nepříznivý vývoj jednoznačně překročil to, co by bylo možno přičíst snížení výkonnosti vývozu. Na nepříznivý vývoj těchto ukazatelů je nutno pohlížet jako na důsledek snížení prodejů na trhu Společenství a v menší míře poklesu prodejů na vývoz. Tento vývoj je nutno vidět rovněž ve světle významného růstu trhu Společenství, k němuž v posuzovaném období došlo. |
| --- | --- |

(99)

Pokud jde o ukazatele, u nichž nebylo možno rozlišovat mezi trhem Společenství a vývozními trhy (např. výroba, využití kapacity, investice a zaměstnanost), bylo zjištěno, že jejich nepříznivý vývoj jednoznačně překročil to, co by bylo možno přičíst snížení výkonnosti vývozu. Na nepříznivý vývoj těchto ukazatelů je nutno pohlížet jako na důsledek snížení prodejů na trhu Společenství a v menší míře poklesu prodejů na vývoz. Tento vývoj je nutno vidět rovněž ve světle významného růstu trhu Společenství, k němuž v posuzovaném období došlo.

| (100) | Pokud jde o ziskovost, peněžní tok a návratnost investic, jejich nepříznivý vývoj byl zapříčiněn zejména tím, že výrobní odvětví Společenství bylo donuceno k velmi nízké míře využití kapacity kvůli nepříznivému vývoji objemu prodejů jak ve Společenství, tak i na vývozních trzích, jak bylo zmíněno výše. Prodejní ceny výrobního odvětví Společenství byly mimoto pod tlakem dumpingových dovozů, což rovněž přispělo k nepříznivému dopadu na tyto ukazatele. V této souvislosti je třeba poznamenat, že vývoj jednotkových prodejních cen na vývozních trzích byl mnohem příznivější než vývoj cen ve Společenství. Průměrné prodejní ceny na vývozních trzích se ve stejném období zvýšily o 20 %, což naznačuje, že cenový tlak byl na těchto trzích nižší než na trhu Společenství. Bylo zjištěno, že ziskovost těchto vývozů byla poněkud vyšší (i když ne dostatečně) než ziskovost prodejů na trhu Společenství, a to navzdory skutečnosti, že rovněž byly nepříznivě ovlivněny klesajícími cenami a konkurencí čínských vývozů na trzích třetích zemí. Výrobnímu odvětví Společenství se mimoto podařilo dostat pod kontrolu a dokonce snížit náklady nesouvisející se surovinami. Proto se zdá, že výkonnost vývozu výrobního odvětví Společenství měla na ziskovost, peněžní tok a návratnost investic menší dopad než vývoj podílů a cen na trhu Společenství. |
| --- | --- |

(100)

Pokud jde o ziskovost, peněžní tok a návratnost investic, jejich nepříznivý vývoj byl zapříčiněn zejména tím, že výrobní odvětví Společenství bylo donuceno k velmi nízké míře využití kapacity kvůli nepříznivému vývoji objemu prodejů jak ve Společenství, tak i na vývozních trzích, jak bylo zmíněno výše. Prodejní ceny výrobního odvětví Společenství byly mimoto pod tlakem dumpingových dovozů, což rovněž přispělo k nepříznivému dopadu na tyto ukazatele. V této souvislosti je třeba poznamenat, že vývoj jednotkových prodejních cen na vývozních trzích byl mnohem příznivější než vývoj cen ve Společenství. Průměrné prodejní ceny na vývozních trzích se ve stejném období zvýšily o 20 %, což naznačuje, že cenový tlak byl na těchto trzích nižší než na trhu Společenství. Bylo zjištěno, že ziskovost těchto vývozů byla poněkud vyšší (i když ne dostatečně) než ziskovost prodejů na trhu Společenství, a to navzdory skutečnosti, že rovněž byly nepříznivě ovlivněny klesajícími cenami a konkurencí čínských vývozů na trzích třetích zemí. Výrobnímu odvětví Společenství se mimoto podařilo dostat pod kontrolu a dokonce snížit náklady nesouvisející se surovinami. Proto se zdá, že výkonnost vývozu výrobního odvětví Společenství měla na ziskovost, peněžní tok a návratnost investic menší dopad než vývoj podílů a cen na trhu Společenství.

| (101) | Na základě těchto skutečností Komise nevylučuje možnost, že negativní vývoj vývozu mohl nepříznivě ovlivnit celkovou hospodářskou situaci výrobního odvětví Společenství. Výše uvedená analýza však potvrdila, že zhoršení výkonnosti vývozu jako takové nemohlo zpřetrhat příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy z ČLR a zjištěnou újmou. |
| --- | --- |

(101)

Na základě těchto skutečností Komise nevylučuje možnost, že negativní vývoj vývozu mohl nepříznivě ovlivnit celkovou hospodářskou situaci výrobního odvětví Společenství. Výše uvedená analýza však potvrdila, že zhoršení výkonnosti vývozu jako takové nemohlo zpřetrhat příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy z ČLR a zjištěnou újmou.

c)   Další výrobci ve Společenství

| (102) | Prodeje jediného dalšího výrobce ve Společenství mezi rokem 2001 a obdobím šetření prudce poklesly o 54 %. Podle dostupných údajů se zdá, že se jediný další výrobce ve Společenství nachází ve stejné situaci jako výrobní odvětví Společenství. V souladu s tím se přijímá předběžný závěr, že tyto prodeje nemohly způsobit újmu, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo. |
| --- | --- |

(102)

Prodeje jediného dalšího výrobce ve Společenství mezi rokem 2001 a obdobím šetření prudce poklesly o 54 %. Podle dostupných údajů se zdá, že se jediný další výrobce ve Společenství nachází ve stejné situaci jako výrobní odvětví Společenství. V souladu s tím se přijímá předběžný závěr, že tyto prodeje nemohly způsobit újmu, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo.

d)   Nárůst cen surovin

| (103) | Jeden vývozce tvrdil, že příčinou újmy byl zejména nárůst ceny základní suroviny, parawolframanu amonného. Ceny parawolframanu amonného se na konci posuzovaného období, tj. v roce 2005, skutečně zvýšily o více než 100 %. |
| --- | --- |

(103)

Jeden vývozce tvrdil, že příčinou újmy byl zejména nárůst ceny základní suroviny, parawolframanu amonného. Ceny parawolframanu amonného se na konci posuzovaného období, tj. v roce 2005, skutečně zvýšily o více než 100 %.

| (104) | V této souvislosti je nutno nejprve poznamenat, že ke zhoršování situace výrobního odvětví Společenství docházelo současně s nárůstem čínských dovozů od roku 2001 do roku 2005 a nenastalo tedy až na konci posuzovaného období. |
| --- | --- |

(104)

V této souvislosti je nutno nejprve poznamenat, že ke zhoršování situace výrobního odvětví Společenství docházelo současně s nárůstem čínských dovozů od roku 2001 do roku 2005 a nenastalo tedy až na konci posuzovaného období.

| (105) | Na straně druhé, ke zvýšení cen suroviny došlo výhradně v roce 2005. V tomto konkrétním roce se však ceny výrobního odvětví Společenství zvýšily poněkud více (33 %) než výrobní náklady (30 %). | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celkové jednotkové náklady na tunu, 2001 = 100 | 100 | 95 | 88 | 97 | 126 |
| Jednotková prodejní cena, 2001 = 100 | 100 | 87 | 76 | 85 | 113 |

(105)

Na straně druhé, ke zvýšení cen suroviny došlo výhradně v roce 2005. V tomto konkrétním roce se však ceny výrobního odvětví Společenství zvýšily poněkud více (33 %) než výrobní náklady (30 %).

2001

2002

2003

2004

OŠ

Celkové jednotkové náklady na tunu, 2001 = 100

100

95

88

97

126

Jednotková prodejní cena, 2001 = 100

100

87

76

85

113

| (106) | Toto časové schéma naznačuje, že ačkoli zvýšení cen suroviny přispělo k celkovému nárůstu nákladů, který předčil růst prodejních cen v posuzovaném období, nebyly suroviny rozhodujícím činitelem, jenž byl příčinou zhoršení finanční situace výrobního odvětví Společenství. Toto zhoršení bylo zapříčiněno spíše nárůstem průměrných nákladů způsobeným ztrátou podílu na trhu a následným nízkým využitím kapacity, jak bylo poukázáno výše. |
| --- | --- |

(106)

Toto časové schéma naznačuje, že ačkoli zvýšení cen suroviny přispělo k celkovému nárůstu nákladů, který předčil růst prodejních cen v posuzovaném období, nebyly suroviny rozhodujícím činitelem, jenž byl příčinou zhoršení finanční situace výrobního odvětví Společenství. Toto zhoršení bylo zapříčiněno spíše nárůstem průměrných nákladů způsobeným ztrátou podílu na trhu a následným nízkým využitím kapacity, jak bylo poukázáno výše.

| (107) | Výrobní odvětví Společenství dále nemohlo dostatečně zvýšit své příslušné prodejní ceny tak, aby vynahradily růst nákladů. Tato nepružnost cen byla zapříčiněna souběžným nárůstem dumpingových dovozů pocházejících z ČLR za ceny, které jsou významně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství. Za těchto okolností je nutno učinit závěr, že výrobní odvětví Společenství bylo vystaveno silnému cenovému tlaku způsobenému těmito dumpingovými dovozy, a proto mělo pouze omezenou možnost kompenzovat růst nákladů zvýšením svých prodejních cen. |
| --- | --- |

(107)

Výrobní odvětví Společenství dále nemohlo dostatečně zvýšit své příslušné prodejní ceny tak, aby vynahradily růst nákladů. Tato nepružnost cen byla zapříčiněna souběžným nárůstem dumpingových dovozů pocházejících z ČLR za ceny, které jsou významně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství. Za těchto okolností je nutno učinit závěr, že výrobní odvětví Společenství bylo vystaveno silnému cenovému tlaku způsobenému těmito dumpingovými dovozy, a proto mělo pouze omezenou možnost kompenzovat růst nákladů zvýšením svých prodejních cen.

| (108) | Konečně je nutno poznamenat, že nárůst cen surovin postihl všechny hospodářské subjekty na trhu, včetně čínských vyvážejících výrobců, nelze jej tudíž považovat za zvláštní činitel, který výrobnímu odvětví Společenství způsobil újmu. |
| --- | --- |

(108)

Konečně je nutno poznamenat, že nárůst cen surovin postihl všechny hospodářské subjekty na trhu, včetně čínských vyvážejících výrobců, nelze jej tudíž považovat za zvláštní činitel, který výrobnímu odvětví Společenství způsobil újmu.

| (109) | Na základě výše uvedeného se vyvozuje závěr, že nárůst cen surovin sám o sobě nezpřetrhal příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo. |
| --- | --- |

(109)

Na základě výše uvedeného se vyvozuje závěr, že nárůst cen surovin sám o sobě nezpřetrhal příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo.

4.   Závěry o příčinných souvislostech

| (110) | K újmě, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo, došlo hlavně v podobě úbytku objemu prodejů a ztráty podílu na trhu, což mělo nepříznivý dopad na ziskovost. Výsledný pokles cen a ztráta úspor z rozsahu kvůli nízkému využití kapacity vedly k neudržitelné úrovni záporné ziskovosti působící výrobnímu odvětví Společenství finanční ztráty. |
| --- | --- |

(110)

K újmě, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo, došlo hlavně v podobě úbytku objemu prodejů a ztráty podílu na trhu, což mělo nepříznivý dopad na ziskovost. Výsledný pokles cen a ztráta úspor z rozsahu kvůli nízkému využití kapacity vedly k neudržitelné úrovni záporné ziskovosti působící výrobnímu odvětví Společenství finanční ztráty.

| (111) | Zhoršení většiny ukazatelů újmy výrobního odvětví Společenství nastalo současně s prudkým zvýšením objemů dovozů a podílu na trhu ze strany ČLR a značným cenovým podbízením u těchto dovozů. |
| --- | --- |

(111)

Zhoršení většiny ukazatelů újmy výrobního odvětví Společenství nastalo současně s prudkým zvýšením objemů dovozů a podílu na trhu ze strany ČLR a značným cenovým podbízením u těchto dovozů.

| (112) | Ačkoli šetření prokázalo, že nelze vyloučit, že k újmě mohl přispět nepříznivý vývoj vývozu výrobního odvětví Společenství do zemí, které nejsou členskými státy EU, možný účinek tohoto vývoje nemůže zpřetrhat příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo. |
| --- | --- |

(112)

Ačkoli šetření prokázalo, že nelze vyloučit, že k újmě mohl přispět nepříznivý vývoj vývozu výrobního odvětví Společenství do zemí, které nejsou členskými státy EU, možný účinek tohoto vývoje nemůže zpřetrhat příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo.

| (113) | Ačkoli v období šetření došlo u cen surovin k nebývalému růstu, tento růst postihl všechny hospodářské subjekty na trhu. Časové schéma ukazatelů újmy kromě toho nenaznačuje, že to bylo hlavní příčinou újmy, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo. |
| --- | --- |

(113)

Ačkoli v období šetření došlo u cen surovin k nebývalému růstu, tento růst postihl všechny hospodářské subjekty na trhu. Časové schéma ukazatelů újmy kromě toho nenaznačuje, že to bylo hlavní příčinou újmy, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo.

| (114) | Proto se usuzuje, že dumpingové dovozy z ČLR způsobily výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(114)

Proto se usuzuje, že dumpingové dovozy z ČLR způsobily výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.

F.   ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ

1.   Obecné úvahy

| (115) | V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda existují přesvědčivé důvody pro uznání, že není v zájmu Společenství uložit antidumpingová opatření na dovozy z dotčené země. Komise zaslala dotazníky všem dovozcům, obchodníkům a průmyslovým uživatelům zmíněným v podnětu a obdržela odpovědi na dotazník od tří dovozců. |
| --- | --- |

(115)

V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda existují přesvědčivé důvody pro uznání, že není v zájmu Společenství uložit antidumpingová opatření na dovozy z dotčené země. Komise zaslala dotazníky všem dovozcům, obchodníkům a průmyslovým uživatelům zmíněným v podnětu a obdržela odpovědi na dotazník od tří dovozců.

| (116) | Na základě informací obdržených od spolupracujících stran bylo možno dojít k následujícím závěrům. |
| --- | --- |

(116)

Na základě informací obdržených od spolupracujících stran bylo možno dojít k následujícím závěrům.

2.   Zájem výrobního odvětví Společenství

| (117) | Připomíná se, že výrobní odvětví Společenství sestává z jednoho výrobce s výrobním zařízením v Rakousku, jehož ziskovost se během posuzovaného období významně zhoršila s následným nepříznivým dopadem na úroveň zaměstnanosti a investic. |
| --- | --- |

(117)

Připomíná se, že výrobní odvětví Společenství sestává z jednoho výrobce s výrobním zařízením v Rakousku, jehož ziskovost se během posuzovaného období významně zhoršila s následným nepříznivým dopadem na úroveň zaměstnanosti a investic.

| (118) | Pokud nebudou uložena opatření, je pravděpodobné, že kvůli cenovému tlaku ze strany dumpingových dovozů bude nedostatečná ziskovost této činnosti nutit výrobní odvětví Společenství, aby ukončilo výrobu wolframových elektrod, která má strategický význam pro řadu odvětví špičkových technologií. |
| --- | --- |

(118)

Pokud nebudou uložena opatření, je pravděpodobné, že kvůli cenovému tlaku ze strany dumpingových dovozů bude nedostatečná ziskovost této činnosti nutit výrobní odvětví Společenství, aby ukončilo výrobu wolframových elektrod, která má strategický význam pro řadu odvětví špičkových technologií.

| (119) | Je třeba poznamenat, že výrobní linka pro wolframové elektrody se používala rovněž pro další kulaté výrobky, např. molybdenové tyče, dráty a dráty pro termické nástřiky, jakož i elektrody na tavení skla. Tyto výrobky měly s wolframovými elektrodami společné některé fixní náklady ve výrobním procesu. Jelikož se výroba wolframových elektrod v posuzovaném období snížila o 60 %, mělo to nepříznivý dopad nejen na náklady na výrobu wolframových elektrod, ale rovněž ostatních kulatých výrobků vyráběných výrobním odvětvím Společenství. |
| --- | --- |

(119)

Je třeba poznamenat, že výrobní linka pro wolframové elektrody se používala rovněž pro další kulaté výrobky, např. molybdenové tyče, dráty a dráty pro termické nástřiky, jakož i elektrody na tavení skla. Tyto výrobky měly s wolframovými elektrodami společné některé fixní náklady ve výrobním procesu. Jelikož se výroba wolframových elektrod v posuzovaném období snížila o 60 %, mělo to nepříznivý dopad nejen na náklady na výrobu wolframových elektrod, ale rovněž ostatních kulatých výrobků vyráběných výrobním odvětvím Společenství.

| (120) | To je nutno posoudit v rámci rostoucí celosvětové poptávky po dotčeném výrobku, která by v případě uložení antidumpingových opatření výrobnímu odvětví Společenství umožnila zvýšit jeho prodej, zlepšit jeho ziskovost, a zajistit tak hospodářskou životaschopnost tohoto výrobního odvětví. |
| --- | --- |

(120)

To je nutno posoudit v rámci rostoucí celosvětové poptávky po dotčeném výrobku, která by v případě uložení antidumpingových opatření výrobnímu odvětví Společenství umožnila zvýšit jeho prodej, zlepšit jeho ziskovost, a zajistit tak hospodářskou životaschopnost tohoto výrobního odvětví.

| (121) | Vyvozuje se proto závěr, že antidumpingová opatření by byla v zájmu výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(121)

Vyvozuje se proto závěr, že antidumpingová opatření by byla v zájmu výrobního odvětví Společenství.

3.   Hospodářská soutěž a deformační vlivy na obchod

| (122) | Jeden vyvážející výrobce a sdružení vývozců tvrdili, že vzhledem k zjevné neexistenci dovozů z jiných zemí by cla vedla k odchodu čínských vyvážejících výrobců z trhu Společenství, což by značně oslabilo hospodářskou soutěž a zvýšilo již nyní dominantní postavení výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(122)

Jeden vyvážející výrobce a sdružení vývozců tvrdili, že vzhledem k zjevné neexistenci dovozů z jiných zemí by cla vedla k odchodu čínských vyvážejících výrobců z trhu Společenství, což by značně oslabilo hospodářskou soutěž a zvýšilo již nyní dominantní postavení výrobního odvětví Společenství.

| (123) | Jako pravděpodobnější se však jeví, že budou-li opatření uložena, přinejmenším někteří dotčení vyvážející výrobci budou dotčený výrobek i nadále prodávat ve Společenství, i když za ceny, které nezpůsobují újmu, jelikož mají pevnou technologickou základnu a silné postavení na trhu Společenství. Na druhou stranu, pokud by antidumpingová opatření uložena nebyla, nelze vyloučit, že výrobní odvětví Společenství ukončí výrobu wolframových elektrod ve Společenství, čímž se posílí postavení vyvážejících výrobců tohoto výrobku a značně oslabí hospodářská soutěž na trhu Společenství. |
| --- | --- |

(123)

Jako pravděpodobnější se však jeví, že budou-li opatření uložena, přinejmenším někteří dotčení vyvážející výrobci budou dotčený výrobek i nadále prodávat ve Společenství, i když za ceny, které nezpůsobují újmu, jelikož mají pevnou technologickou základnu a silné postavení na trhu Společenství. Na druhou stranu, pokud by antidumpingová opatření uložena nebyla, nelze vyloučit, že výrobní odvětví Společenství ukončí výrobu wolframových elektrod ve Společenství, čímž se posílí postavení vyvážejících výrobců tohoto výrobku a značně oslabí hospodářská soutěž na trhu Společenství.

| (124) | V této souvislosti se připomíná, že ve Společenství existují dva výrobci, což již zaručuje určitou míru hospodářské soutěže jak na trhu Společenství, tak i na vývozních trzích. |
| --- | --- |

(124)

V této souvislosti se připomíná, že ve Společenství existují dva výrobci, což již zaručuje určitou míru hospodářské soutěže jak na trhu Společenství, tak i na vývozních trzích.

| (125) | Dále se připomíná, že účelem jakéhokoliv antidumpingového opatření není v žádném případě zamezit vývozcům v třetích zemích přístup na trh Společenství, ale spíše obnovit rovné podmínky, které byly narušeny nespravedlivými obchodními postupy. |
| --- | --- |

(125)

Dále se připomíná, že účelem jakéhokoliv antidumpingového opatření není v žádném případě zamezit vývozcům v třetích zemích přístup na trh Společenství, ale spíše obnovit rovné podmínky, které byly narušeny nespravedlivými obchodními postupy.

4.   Zájem uživatelů

| (126) | Dotazníky byly zaslány všem stranám, které byly v podnětu uvedeny jako uživatelé, v leteckém a kosmickém průmyslu, v jaderném, námořním, automobilovém, chemickém a strojírenském průmyslu. Komise neobdržela odpovědi na dotazník od žádného z dotčených uživatelů ani od zájmových svazů. |
| --- | --- |

(126)

Dotazníky byly zaslány všem stranám, které byly v podnětu uvedeny jako uživatelé, v leteckém a kosmickém průmyslu, v jaderném, námořním, automobilovém, chemickém a strojírenském průmyslu. Komise neobdržela odpovědi na dotazník od žádného z dotčených uživatelů ani od zájmových svazů.

| (127) | Svařování mezi wolframovými elektrodami se používá tam, kde jsou zvlášť důležité kvalitní spoje (mimo jiné v leteckém a kosmickém průmyslu, námořním, jaderném a chemickém průmyslu). Z dostupných údajů vyplývá, že kvalita a spolehlivost jsou pro odběratele prvořadými kritérii a že náklady na elektrody nejsou v porovnání s hodnotou konečných výrobků příliš významné. |
| --- | --- |

(127)

Svařování mezi wolframovými elektrodami se používá tam, kde jsou zvlášť důležité kvalitní spoje (mimo jiné v leteckém a kosmickém průmyslu, námořním, jaderném a chemickém průmyslu). Z dostupných údajů vyplývá, že kvalita a spolehlivost jsou pro odběratele prvořadými kritérii a že náklady na elektrody nejsou v porovnání s hodnotou konečných výrobků příliš významné.

| (128) | Vzhledem k tomu, že uživatelé dotčeného výrobku neprojevili během šetření žádný zájem, lze vyvodit předběžný závěr, že uložení antidumpingového opatření nebude mít na jejich situaci pravděpodobně žádný vliv. |
| --- | --- |

(128)

Vzhledem k tomu, že uživatelé dotčeného výrobku neprojevili během šetření žádný zájem, lze vyvodit předběžný závěr, že uložení antidumpingového opatření nebude mít na jejich situaci pravděpodobně žádný vliv.

5.   Zájem dovozců/obchodníků ve Společenství, kteří nejsou ve spojení

| (129) | Jeden dovozce plně spolupracoval v rámci šetření a poskytl odpověď na dotazník, zatímco další dva dovozci spolupracovali částečně. Na tyto tři dovozce připadalo přibližně 30 % celkových dovozů dotčeného výrobku do Společenství během období šetření. U dovozce, který plně spolupracoval, představuje dotčený výrobek přibližně 85 % jeho obratu. |
| --- | --- |

(129)

Jeden dovozce plně spolupracoval v rámci šetření a poskytl odpověď na dotazník, zatímco další dva dovozci spolupracovali částečně. Na tyto tři dovozce připadalo přibližně 30 % celkových dovozů dotčeného výrobku do Společenství během období šetření. U dovozce, který plně spolupracoval, představuje dotčený výrobek přibližně 85 % jeho obratu.

| (130) | Budou-li antidumpingová opatření uložena, není vyloučeno, že se úroveň dovozů pocházejících z dotčené země sníží, což bude mít vliv na hospodářskou situaci dovozců. Účinek zvýšení cen dovozů dotčeného výrobku na dovozce by však pouze obnovil hospodářskou soutěž s výrobci ve Společenství a nebránil by dovozcům, aby dotčený výrobek prodávali. Nízký podíl nákladů na dotčený výrobek na celkových nákladech uživatelů by mimoto dovozcům usnadnil přenést případné zvýšení ceny na uživatele. Na základě toho se přijímá předběžný závěr, že uložení antidumpingových opatření nebude mít pravděpodobně vážný nepříznivý účinek na situaci dovozců ve Společenství. |
| --- | --- |

(130)

Budou-li antidumpingová opatření uložena, není vyloučeno, že se úroveň dovozů pocházejících z dotčené země sníží, což bude mít vliv na hospodářskou situaci dovozců. Účinek zvýšení cen dovozů dotčeného výrobku na dovozce by však pouze obnovil hospodářskou soutěž s výrobci ve Společenství a nebránil by dovozcům, aby dotčený výrobek prodávali. Nízký podíl nákladů na dotčený výrobek na celkových nákladech uživatelů by mimoto dovozcům usnadnil přenést případné zvýšení ceny na uživatele. Na základě toho se přijímá předběžný závěr, že uložení antidumpingových opatření nebude mít pravděpodobně vážný nepříznivý účinek na situaci dovozců ve Společenství.

6.   Závěr k zájmu Společenství

| (131) | Účinky uložených opatření by dle očekávání mohly výrobnímu odvětví Společenství poskytnout příležitost k opětovnému získání ztracených prodejů a podílů na trhu a ke zvýšení ziskovosti. S ohledem na zhoršující se stav výrobního odvětví Společenství existuje velké riziko, že by v důsledku nepřijetí opatření výrobní odvětví Společenství mohlo svá výrobní zařízení uzavřít a propustit zaměstnance. S ohledem na používání dotčeného výrobku v odvětvích špičkových technologií, v nichž náklady na elektrody nejsou v porovnání s hodnotou konečného výrobku příliš významné, by dopad antidumpingových opatření na situaci dovozců/obchodníků a uživatelů byl pouze nepatrný. |
| --- | --- |

(131)

Účinky uložených opatření by dle očekávání mohly výrobnímu odvětví Společenství poskytnout příležitost k opětovnému získání ztracených prodejů a podílů na trhu a ke zvýšení ziskovosti. S ohledem na zhoršující se stav výrobního odvětví Společenství existuje velké riziko, že by v důsledku nepřijetí opatření výrobní odvětví Společenství mohlo svá výrobní zařízení uzavřít a propustit zaměstnance. S ohledem na používání dotčeného výrobku v odvětvích špičkových technologií, v nichž náklady na elektrody nejsou v porovnání s hodnotou konečného výrobku příliš významné, by dopad antidumpingových opatření na situaci dovozců/obchodníků a uživatelů byl pouze nepatrný.

| (132) | S ohledem na výše uvedené byl vyvozen předběžný závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody pro neuložení antidumpingových cel na dovozy některých wolframových elektrod pocházejících z ČLR. |
| --- | --- |

(132)

S ohledem na výše uvedené byl vyvozen předběžný závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody pro neuložení antidumpingových cel na dovozy některých wolframových elektrod pocházejících z ČLR.

G.   PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

1.   Úroveň pro odstranění újmy

| (133) | S ohledem na závěry učiněné ohledně dumpingu, výsledné újmy, příčinné souvislosti a zájmu Společenství by prozatímní opatření měla být uložena s cílem zabránit další újmě výrobního odvětví Společenství způsobené dumpingovými dovozy. |
| --- | --- |

(133)

S ohledem na závěry učiněné ohledně dumpingu, výsledné újmy, příčinné souvislosti a zájmu Společenství by prozatímní opatření měla být uložena s cílem zabránit další újmě výrobního odvětví Společenství způsobené dumpingovými dovozy.

| (134) | Úroveň prozatímních antidumpingových opatření by měla být dostatečná, aby odstranila újmu způsobenou těmito dovozy bez překročení zjištěného dumpingového rozpětí. Při výpočtu nezbytné výše cla pro odstranění následků dumpingu působícího újmu se přihlíželo k tomu, že jakákoli opatření by měla výrobnímu odvětví Společenství umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého lze v rozumné míře dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. za neexistence dumpingových dovozů, u prodejů obdobného výrobku ve Společenství. Rozpětí zisku před zdaněním použité pro tento výpočet činilo 8 % obratu podle výše zisku dosahované v období před dumpingovými dovozy. Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku výrobního Společenství, která nezpůsobuje újmu. Cena, která nezpůsobuje újmu, byla získána součtem výše uvedeného ziskového rozpětí ve výši 8 % a výrobních nákladů. Jeden typ výrobku vyvážený z ČLR v období šetření nebyl během tohoto období výrobním odvětvím Společenství vyráběn a prodáván. Při výpočtu úrovně postačující pro odstranění újmy způsobené těmito dovozy se přihlíželo rovněž ke vztahu ceny tohoto typu a ostatních typů vyvážených čínskými vývozci. |
| --- | --- |

(134)

Úroveň prozatímních antidumpingových opatření by měla být dostatečná, aby odstranila újmu způsobenou těmito dovozy bez překročení zjištěného dumpingového rozpětí. Při výpočtu nezbytné výše cla pro odstranění následků dumpingu působícího újmu se přihlíželo k tomu, že jakákoli opatření by měla výrobnímu odvětví Společenství umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého lze v rozumné míře dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. za neexistence dumpingových dovozů, u prodejů obdobného výrobku ve Společenství. Rozpětí zisku před zdaněním použité pro tento výpočet činilo 8 % obratu podle výše zisku dosahované v období před dumpingovými dovozy. Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku výrobního Společenství, která nezpůsobuje újmu. Cena, která nezpůsobuje újmu, byla získána součtem výše uvedeného ziskového rozpětí ve výši 8 % a výrobních nákladů. Jeden typ výrobku vyvážený z ČLR v období šetření nebyl během tohoto období výrobním odvětvím Společenství vyráběn a prodáván. Při výpočtu úrovně postačující pro odstranění újmy způsobené těmito dovozy se přihlíželo rovněž ke vztahu ceny tohoto typu a ostatních typů vyvážených čínskými vývozci.

| (135) | Nezbytný růst cen byl pak určen na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny a vážené průměrné ceny obdobného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství, která nezpůsobuje újmu. |
| --- | --- |

(135)

Nezbytný růst cen byl pak určen na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny a vážené průměrné ceny obdobného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství, která nezpůsobuje újmu.

| (136) | Při tomto srovnání byla provedena úprava funkcí vykonávaných dovozci, a to balení, skladování, kontroly kvality, označování a v některých případech fyzikálního zpracování elektrod, aby bylo možné učinit srovnání mezi dovozy a prodeji výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(136)

Při tomto srovnání byla provedena úprava funkcí vykonávaných dovozci, a to balení, skladování, kontroly kvality, označování a v některých případech fyzikálního zpracování elektrod, aby bylo možné učinit srovnání mezi dovozy a prodeji výrobního odvětví Společenství.

| (137) | Jakýkoli rozdíl vyplývající z tohoto srovnání byl poté vyjádřen jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF. |
| --- | --- |

(137)

Jakýkoli rozdíl vyplývající z tohoto srovnání byl poté vyjádřen jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF.

| (138) | Prozatímní vážená průměrná rozpětí újmy u společností, jimž bylo přiznáno individuální zacházení nebo status tržního hospodářství, byla stanovena takto:






  Společnost | Prozatímní rozpětí újmy |
| --- | --- | --- |
| Shandong Weldstone Tungsten Industry Co. Ltd. | 53,0 % |
| Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co. Ltd. | 46,9 % |
| Beijing Advanced Metal Materials Co. Ltd. | 35,0 % |

(138)

Prozatímní vážená průměrná rozpětí újmy u společností, jimž bylo přiznáno individuální zacházení nebo status tržního hospodářství, byla stanovena takto:

Společnost

Prozatímní rozpětí újmy

Shandong Weldstone Tungsten Industry Co. Ltd.

53,0 %

Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co. Ltd.

46,9 %

Beijing Advanced Metal Materials Co. Ltd.

35,0 %

| (139) | Při výpočtu celostátní úrovně pro odstranění újmy pro všechny ostatní vývozce v ČLR je nutno připomenout, že úroveň spolupráce byla vysoká. Proto se rozpětí újmy vypočetlo ve výši úrovně pro odstranění újmy stanovené pro spolupracující společnost, které nebyl přiznán status tržního hospodářství/individuální zacházení, tj. 86,8 %. |
| --- | --- |

(139)

Při výpočtu celostátní úrovně pro odstranění újmy pro všechny ostatní vývozce v ČLR je nutno připomenout, že úroveň spolupráce byla vysoká. Proto se rozpětí újmy vypočetlo ve výši úrovně pro odstranění újmy stanovené pro spolupracující společnost, které nebyl přiznán status tržního hospodářství/individuální zacházení, tj. 86,8 %.

2.   Prozatímní opatření

| (140) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti se má za to, že by mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo ve výši zjištěného dumpingového rozpětí, ale v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení by nemělo byt vyšší než výše vypočtené rozpětí újmy. |
| --- | --- |

(140)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti se má za to, že by mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo ve výši zjištěného dumpingového rozpětí, ale v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení by nemělo byt vyšší než výše vypočtené rozpětí újmy.

| (141) | Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se stanovily na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovozy výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(141)

Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se stanovily na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovozy výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.

| (142) | S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu, po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se obrátit na Evropskou komisi, generální ředitelství pro obchod (3), a připojit veškeré příslušné údaje, zejména pak údaje o změnách v činnostech společnosti spojených s výrobou či domácími a vývozními prodeji, které souvisejí např. se změnou názvu nebo se změnou ve výrobních či prodejních subjektech. Bude-li to vhodné, Komise po konzultaci s poradním výborem příslušně změní nařízení formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby. |
| --- | --- |

(142)

S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu, po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se obrátit na Evropskou komisi, generální ředitelství pro obchod (3), a připojit veškeré příslušné údaje, zejména pak údaje o změnách v činnostech společnosti spojených s výrobou či domácími a vývozními prodeji, které souvisejí např. se změnou názvu nebo se změnou ve výrobních či prodejních subjektech. Bude-li to vhodné, Komise po konzultaci s poradním výborem příslušně změní nařízení formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.

| (143) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti byly stanoveny tyto prozatímní celní sazby:






  Shandong Weldstone Tungsten Industry Co. Ltd. | 25,9 % |
| --- | --- | --- |
| Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co. Ltd. | 46,9 % |
| Beijing Advanced Metal Materials Co. Ltd. | 35,0 % |
| Všechny ostatní společnosti | 86,8 % |

(143)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti byly stanoveny tyto prozatímní celní sazby:

Shandong Weldstone Tungsten Industry Co. Ltd.

25,9 %

Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co. Ltd.

46,9 %

Beijing Advanced Metal Materials Co. Ltd.

35,0 %

Všechny ostatní společnosti

86,8 %

3.   Zvláštní kontrola

| (144) | Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkého rozdílu mezi výší cel, zejména vzhledem k tomu, že u jednoho spolupracujícího vyvážejícího výrobce v ČLR, pro něhož je navrhována individuální celní sazba, bylo zjištěno, že do Společenství vyváží rovněž wolframové elektrody vyráběné spolupracující společností ve vlastnictví státu, jíž nebylo možno přiznat individuální zacházení, se má za to, že je nezbytné přijmout v tomto případě zvláštní opatření určená k zajištění řádného použití antidumpingových cel. Zvláštního dumpingového rozpětí vypočteného pro dotčeného výrobce mohou využít pouze dovozy dotčeného výrobku vyrobeného příslušným vyvážejícím výrobcem. Tato zvláštní opatření zahrnují: |
| --- | --- |

(144)

Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkého rozdílu mezi výší cel, zejména vzhledem k tomu, že u jednoho spolupracujícího vyvážejícího výrobce v ČLR, pro něhož je navrhována individuální celní sazba, bylo zjištěno, že do Společenství vyváží rovněž wolframové elektrody vyráběné spolupracující společností ve vlastnictví státu, jíž nebylo možno přiznat individuální zacházení, se má za to, že je nezbytné přijmout v tomto případě zvláštní opatření určená k zajištění řádného použití antidumpingových cel. Zvláštního dumpingového rozpětí vypočteného pro dotčeného výrobce mohou využít pouze dovozy dotčeného výrobku vyrobeného příslušným vyvážejícím výrobcem. Tato zvláštní opatření zahrnují:

| (145) | Povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v příloze tohoto nařízení. Dovoz, k němuž uvedená faktura přiložena není, podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému na všechny ostatní společnosti. |
| --- | --- |

(145)

Povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v příloze tohoto nařízení. Dovoz, k němuž uvedená faktura přiložena není, podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému na všechny ostatní společnosti.

| (146) | Je třeba připomenout, že pokud by se po uložení antidumpingových opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. V tomto případě a za předpokladu, že jsou splněny podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo. |
| --- | --- |

(146)

Je třeba připomenout, že pokud by se po uložení antidumpingových opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. V tomto případě a za předpokladu, že jsou splněny podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.

H.   ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ

| (147) | V zájmu řádného úředního postupu se stanoví lhůta, ve které mohou zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a že mohou být pro účely jakýchkoli konečných cel znovu uváženy, |
| --- | --- |

(147)

V zájmu řádného úředního postupu se stanoví lhůta, ve které mohou zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a že mohou být pro účely jakýchkoli konečných cel znovu uváženy,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovozy některých wolframových elektrod (včetně wolframových tyčí a prutů na elektrody), jiných než získaných prostým slinováním, též upravených do stanovené délky, kódů KN ex 8101 95 00 a ex 8515 90 90 (kódy TARIC 8101950010 a 8515909010) pocházejících z Čínské lidové republiky.

2.   Sazba prozatímního antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením se pro výrobky vyráběné níže uvedenými společnostmi stanoví takto:

| Společnost | Antidumpingové clo | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Shandong Weldstone Tungsten Industry Co. Ltd. | 25,9 % | A754 |
| Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co. Ltd. | 46,9 % | A755 |
| Beijing Advanced Metal Materials Co. Ltd. | 35,0 % | A756 |
| Všechny ostatní společnosti | 86,8 % | A999 |

Společnost

Antidumpingové clo

Doplňkový kód TARIC

Shandong Weldstone Tungsten Industry Co. Ltd.

25,9 %

A754

Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co. Ltd.

46,9 %

A755

Beijing Advanced Metal Materials Co. Ltd.

35,0 %

A756

Všechny ostatní společnosti

86,8 %

A999

3.   Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno tím, že je celním orgánům členských států předložena platná obchodní faktura splňující požadavky stanovené v příloze. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.

4.   Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu ve Společenství podléhá složení jistoty ve výši prozatímního cla.

5.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 384/96, mohou zúčastněné strany požádat o zveřejnění závažných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo přijato toto nařízení, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 384/96 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. září 2006.

Za Komisi

Peter MANDELSON

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  Úř. věst. C 322, 17.12.2005, s. 12.

2

(3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Direction B, 1049 Brussels, Belgie.

3

---

PŘÍLOHA

Platná obchodní faktura uvedená v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení musí obsahovat prohlášení podepsané odpovědným pracovníkem společnosti v této formě:

| 1. | Jméno a funkce odpovědného pracovníka společnosti, který obchodní fakturu vystavil. |
| --- | --- |

1.

Jméno a funkce odpovědného pracovníka společnosti, který obchodní fakturu vystavil.

| 2. | Toto prohlášení: „Já, níže podepsaný, potvrzuji, že [množství] wolframových elektrod prodané na vývoz do Evropského společenství, uvedené na této faktuře, bylo vyrobeno [název a adresa společnosti] [doplňkový kód TARIC] v Čínské lidové republice. Prohlašuji, že údaje uvedené na této faktuře jsou úplné a správné.“ |
| --- | --- |

2.

Toto prohlášení: „Já, níže podepsaný, potvrzuji, že [množství] wolframových elektrod prodané na vývoz do Evropského společenství, uvedené na této faktuře, bylo vyrobeno [název a adresa společnosti] [doplňkový kód TARIC] v Čínské lidové republice. Prohlašuji, že údaje uvedené na této faktuře jsou úplné a správné.“

Datum a podpis

---

| 14.9.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 250/34 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 250/34

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1351/2006

ze dne 13. září 2006,

kterým se stanoví jednotný koeficient přidělení, který se použije v rámci celní kvóty pro kukuřici podle nařízení (ES) č. 573/2003

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 573/2003 ze dne 28. března 2003, kterým se stanoví prováděcí pravidla k rozhodnutí Rady 2003/18/ES, pokud jde o koncese v podobě celních kvót Společenství pro některé produkty z obilovin pocházející z Rumunska, a mění nařízení (ES) č. 2809/2000 (2), a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením (ES) č. 573/2003 byla pro hospodářský rok 2006/07 otevřena roční celní kvóta o objemu 149 000 tun kukuřice (pořadové číslo 09.4767). |
| --- | --- |

(1)

Nařízením (ES) č. 573/2003 byla pro hospodářský rok 2006/07 otevřena roční celní kvóta o objemu 149 000 tun kukuřice (pořadové číslo 09.4767).

| (2) | Množství, o která bylo v souladu s čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 573/2003 požádáno v pondělí 11. září 2006, přesahují dostupná množství. Je proto třeba stanovit, v jakém rozsahu mohou být licence vydávány, a určit jednotný koeficient přidělení, který se použije pro požadovaná množství, |
| --- | --- |

(2)

Množství, o která bylo v souladu s čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 573/2003 požádáno v pondělí 11. září 2006, přesahují dostupná množství. Je proto třeba stanovit, v jakém rozsahu mohou být licence vydávány, a určit jednotný koeficient přidělení, který se použije pro požadovaná množství,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Každé žádosti o dovozní licenci pro kvótu kukuřice „Rumunsko“ podané a předložené Komisi v pondělí 11. září 2006 v souladu s čl. 2 odst. 1 a 2 nařízení (ES) č. 573/2003 se vyhovuje až do výše 2,85706 % požadovaných množství.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 14. září 2006.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. září 2006.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78. Nařízení ve znění nařízení Komise (ES) č. 1154/2005 (Úř. věst. L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  Úř. věst. L 82, 29.3.2003, s. 25. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1024/2006 (Úř. věst. L 184, 6.7.2006, s. 7).

2

---