# Az Európai Unió L 125/2006

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 125 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 49. évfolyam2006. május 12. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 125

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

49. évfolyam2006. május 12.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | A Tanács 716/2006/EK rendelete (2006. május 5.) a Kínai Népköztársaságból származó kiégetett (szinterezett) magnézia behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről | 1 |
| | | A Bizottság 717/2006/EK rendelete (2006. május 11.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 18 |
| | | A Bizottság 718/2006/EK rendelete (2006. május 11.) a vajra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről az 581/2004/EK rendelet által szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében | 20 |
| | | A Bizottság 719/2006/EK rendelete (2006. május 11.) a sovány tejporra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről az 582/2004/EK rendelet által szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében | 22 |
| | | A Bizottság 720/2006/EK rendelete (2006. május 11.) az 1058/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében az árpa exportjára adható maximális visszatérítés rögzítéséről | 23 |
| | | A Bizottság 721/2006/EK rendelete (2006. május 11.) az 1059/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében a közönséges búza exportjára adható maximális visszatérítés rögzítéséről | 24 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

*

A Tanács 716/2006/EK rendelete (2006. május 5.) a Kínai Népköztársaságból származó kiégetett (szinterezett) magnézia behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről

1

A Bizottság 717/2006/EK rendelete (2006. május 11.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

18

A Bizottság 718/2006/EK rendelete (2006. május 11.) a vajra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről az 581/2004/EK rendelet által szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében

20

A Bizottság 719/2006/EK rendelete (2006. május 11.) a sovány tejporra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről az 582/2004/EK rendelet által szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében

22

A Bizottság 720/2006/EK rendelete (2006. május 11.) az 1058/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében az árpa exportjára adható maximális visszatérítés rögzítéséről

23

A Bizottság 721/2006/EK rendelete (2006. május 11.) az 1059/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében a közönséges búza exportjára adható maximális visszatérítés rögzítéséről

24

| | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | Bizottság |
| | * | A Bizottság határozata (2006. április 19.) a bűncselekmények áldozatainak kárenyhítéséről szóló 2004/80/EK tanácsi irányelv alapján a kérelmek és határozatok továbbítására használt formanyomtatványok létrehozásáról | 25 |
| | * | A Bizottság határozata (2006. május 8.) a 2002/53/EK tanácsi irányelvnek megfelelően a mezőgazdasági növényfajok közös fajtajegyzékében felsorolt bizonyos kukoricafajták használatának a Lengyel Köztársaság területén történő betiltása engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2006) 1790. számú dokumentummal történt) | 31 |
| | * | A Bizottság ajánlása (2006. május 8.) a kikötőkben horgonyzó hajók part menti villamosenergia-használatának ösztönzéséről (
  1
  ) | 38 |
| | * | A Bizottság határozata (2006. május 8.) a 2001/171/EK határozatnak a 94/62/EK irányelvben meghatározott nehézfémkoncentráció-szintekkel kapcsolatban az üvegcsomagolásra vonatkozó eltérés érvényességének meghosszabbítása érdekében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2006) 1823. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 43 |

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

*

A Bizottság határozata (2006. április 19.) a bűncselekmények áldozatainak kárenyhítéséről szóló 2004/80/EK tanácsi irányelv alapján a kérelmek és határozatok továbbítására használt formanyomtatványok létrehozásáról

25

*

A Bizottság határozata (2006. május 8.) a 2002/53/EK tanácsi irányelvnek megfelelően a mezőgazdasági növényfajok közös fajtajegyzékében felsorolt bizonyos kukoricafajták használatának a Lengyel Köztársaság területén történő betiltása engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2006) 1790. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2006) 1790. számú dokumentummal történt)

31

*

A Bizottság ajánlása (2006. május 8.) a kikötőkben horgonyzó hajók part menti villamosenergia-használatának ösztönzéséről (
  1
  )

1

38

*

A Bizottság határozata (2006. május 8.) a 2001/171/EK határozatnak a 94/62/EK irányelvben meghatározott nehézfémkoncentráció-szintekkel kapcsolatban az üvegcsomagolásra vonatkozó eltérés érvényességének meghosszabbítása érdekében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2006) 1823. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2006) 1823. számú dokumentummal történt)

1

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 12.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 125/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 125/1

---

A TANÁCS 716/2006/EK RENDELETE

(2006. május 5.)

a Kínai Népköztársaságból származó kiégetett (szinterezett) magnézia behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból származó dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet), és különösen annak 9. cikkére, és 11. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott egyeztetést követően benyújtott bizottsági javaslatra,

mivel:

A.   ELJÁRÁS

1.   Hatályos intézkedések

| (1) | 1993 decemberében a Tanács 3386/93/EK rendelete (2) végleges dömpingellenes intézkedéseket (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK) származó kiégetett (szinterezett) magnézia (a továbbiakban: KM vagy érintett termék) behozatalára. Ezek az intézkedések a minimumimportár formájában jelentek meg. |
| --- | --- |

(1)

1993 decemberében a Tanács 3386/93/EK rendelete (2) végleges dömpingellenes intézkedéseket (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK) származó kiégetett (szinterezett) magnézia (a továbbiakban: KM vagy érintett termék) behozatalára. Ezek az intézkedések a minimumimportár formájában jelentek meg.

| (2) | A lejárattal kapcsolatos felülvizsgálatot követően a dömpingellenes intézkedéseket 2000 februárjában a Tanács 360/2000/EK rendelete (3) fenntartotta. |
| --- | --- |

(2)

A lejárattal kapcsolatos felülvizsgálatot követően a dömpingellenes intézkedéseket 2000 februárjában a Tanács 360/2000/EK rendelete (3) fenntartotta.

| (3) | Egy időközi felülvizsgálatot követően a Tanács a 986/2003/EK rendelettel (4) módosította a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések formáját a minimálár egyedi feltételekhez kötött fenntartásával, és minden egyéb esetben 63,3 %-os értékvám kivetésével. |
| --- | --- |

(3)

Egy időközi felülvizsgálatot követően a Tanács a 986/2003/EK rendelettel (4) módosította a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések formáját a minimálár egyedi feltételekhez kötött fenntartásával, és minden egyéb esetben 63,3 %-os értékvám kivetésével.

2.   Felülvizsgálat iránti kérelem

| (4) | A KNK-ból származó KM behozatalára vonatkozóan hatályban lévő dömpingellenes intézkedések közelgő megszűnéséről szóló értesítés (5) közzétételét követően az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően 2004 novemberében a megszűnésre vonatkozó felülvizsgálat iránti kérelem érkezett a Bizottság szolgálataihoz. |
| --- | --- |

(4)

A KNK-ból származó KM behozatalára vonatkozóan hatályban lévő dömpingellenes intézkedések közelgő megszűnéséről szóló értesítés (5) közzétételét követően az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően 2004 novemberében a megszűnésre vonatkozó felülvizsgálat iránti kérelem érkezett a Bizottság szolgálataihoz.

| (5) | A kérelmet a KM teljes közösségi gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 50 %-át képviselő közösségi gyártók (a továbbiakban: kérelmező gyártók) nevében az Eurométaux nyújtotta be. |
| --- | --- |

(5)

A kérelmet a KM teljes közösségi gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 50 %-át képviselő közösségi gyártók (a továbbiakban: kérelmező gyártók) nevében az Eurométaux nyújtotta be.

| (6) | A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping és a közösségi gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné. A Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően úgy határozott, hogy mivel elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a felülvizsgálat megindítására, és az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint vizsgálatot indított (6). |
| --- | --- |

(6)

A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping és a közösségi gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné. A Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően úgy határozott, hogy mivel elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a felülvizsgálat megindítására, és az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint vizsgálatot indított (6).

3.   A vizsgálat

| (7) | A Bizottság szolgálatai a felülvizsgálat megindításáról hivatalosan tájékoztatták a kérelmező közösségi gyártókat, az egyéb közösségi gyártókat, a KNK exportáló gyártóit (a továbbiakban: kínai exportőrök), az importőröket, a kereskedőket, a felhasználókat és ismert érintett egyesüléseiket, valamint az exportáló ország kormányának képviselőit. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság szolgálatai a felülvizsgálat megindításáról hivatalosan tájékoztatták a kérelmező közösségi gyártókat, az egyéb közösségi gyártókat, a KNK exportáló gyártóit (a továbbiakban: kínai exportőrök), az importőröket, a kereskedőket, a felhasználókat és ismert érintett egyesüléseiket, valamint az exportáló ország kormányának képviselőit.

| (8) | A Bizottság szolgálatai kérdőívet küldtek ki valamennyi fent említett félnek, valamint azoknak, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság szolgálatai kérdőívet küldtek ki valamennyi fent említett félnek, valamint azoknak, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek.

| (9) | A Bizottság szolgálatai lehetőséget adtak a közvetlenül érdekelt feleknek, hogy véleményüket írásban ismertessék, és hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság szolgálatai lehetőséget adtak a közvetlenül érdekelt feleknek, hogy véleményüket írásban ismertessék, és hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül meghallgatást kérjenek.

| (10) | Tekintettel az érintett termék KNK-beli exportáló gyártóinak és importőreinek nyilvánvalóan magas számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben mintavételt irányoztak elő, az alaprendelet 17. cikkével összhangban. Annak érdekében, hogy el tudják dönteni, szükség van-e mintavételre, és ha igen, akkor kiválaszthassanak egy mintát, a Bizottság szolgálatai mintavételi űrlapokat küldenek ki, amelyek egyedi információkra kérdeznek rá minden egyes érintett exportáló gyártó és importőr átlagos eladási mennyiségére és áraira vonatkozóan. Az exportáló gyártóktól nem érkezett válasz és csupán három válasz érkezett az importőröktől. Ezért úgy döntöttek, hogy nincs szükség a mintavételre. |
| --- | --- |

(10)

Tekintettel az érintett termék KNK-beli exportáló gyártóinak és importőreinek nyilvánvalóan magas számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben mintavételt irányoztak elő, az alaprendelet 17. cikkével összhangban. Annak érdekében, hogy el tudják dönteni, szükség van-e mintavételre, és ha igen, akkor kiválaszthassanak egy mintát, a Bizottság szolgálatai mintavételi űrlapokat küldenek ki, amelyek egyedi információkra kérdeznek rá minden egyes érintett exportáló gyártó és importőr átlagos eladási mennyiségére és áraira vonatkozóan. Az exportáló gyártóktól nem érkezett válasz és csupán három válasz érkezett az importőröktől. Ezért úgy döntöttek, hogy nincs szükség a mintavételre.

| (11) | Ezenkívül kérdőíveket küldtek a lehetséges analóg országokban – Brazíliában, Kanadában és Törökországban – lévő és a Bizottság szolgálatai által ismert valamennyi gyártónak. |
| --- | --- |

(11)

Ezenkívül kérdőíveket küldtek a lehetséges analóg országokban – Brazíliában, Kanadában és Törökországban – lévő és a Bizottság szolgálatai által ismert valamennyi gyártónak.

| (12) | A kérdőívet az összes kérelmező közösségi gyártó megválaszolta. A kérdőívre egyetlen kínai exportáló gyártó és egyetlen importőr sem válaszolt. Két importőr viszont írásban ismertette nézeteit. Egy felhasználó részleges választ adott a kérdőívre. |
| --- | --- |

(12)

A kérdőívet az összes kérelmező közösségi gyártó megválaszolta. A kérdőívre egyetlen kínai exportáló gyártó és egyetlen importőr sem válaszolt. Két importőr viszont írásban ismertette nézeteit. Egy felhasználó részleges választ adott a kérdőívre.

| (13) | A Bizottság szolgálatai beszereztek és ellenőriztek minden olyan információt, amelyet a dömping, a keletkező kár folytatódási és ismétlődési valószínűsége és a közösségi érdek meghatározása céljából szükségesnek ítéltek. Ellenőrző látogatást tettek a következő vállalatok telephelyein:






  a) | kérelmező közösségi gyártók:






  — | Grecian Magnesite SA, Athén, Görögország |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

A Bizottság szolgálatai beszereztek és ellenőriztek minden olyan információt, amelyet a dömping, a keletkező kár folytatódási és ismétlődési valószínűsége és a közösségi érdek meghatározása céljából szükségesnek ítéltek. Ellenőrző látogatást tettek a következő vállalatok telephelyein:

a)

kérelmező közösségi gyártók:

—

Grecian Magnesite SA, Athén, Görögország

| — | Magnesitas Navarras, S.A., Pamplona, Spanyolország |
| --- | --- |

—

Magnesitas Navarras, S.A., Pamplona, Spanyolország

| — | Slovenské magnezitové závody a.s., Jelšava, Szlovákia; |
| --- | --- |

—

Slovenské magnezitové závody a.s., Jelšava, Szlovákia;

| b) | az analóg ország gyártói:






  — | Kümaş Kütahya Manyezit Işletmeleri Pazarlama A.Ş., Kütahya, Törökország. |
| --- | --- | --- |

b)

az analóg ország gyártói:

—

Kümaş Kütahya Manyezit Işletmeleri Pazarlama A.Ş., Kütahya, Törökország.

4.   A vizsgálati időszak

| (14) | A dömping folytatódásáról vagy ismétlődéséről folytatott vizsgálat a 2004. január 1-jétől2004. december 31-ig terjedő időszakra (a továbbiakban: VI) terjedt ki. A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének felmérése szempontjából jelentőséggel bíró tendenciák vizsgálata a 2000. január 1-jétől a VI végéig tartó időszakot (a továbbiakban: bázisidőszak) fedte le. |
| --- | --- |

(14)

A dömping folytatódásáról vagy ismétlődéséről folytatott vizsgálat a 2004. január 1-jétől2004. december 31-ig terjedő időszakra (a továbbiakban: VI) terjedt ki. A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének felmérése szempontjából jelentőséggel bíró tendenciák vizsgálata a 2000. január 1-jétől a VI végéig tartó időszakot (a továbbiakban: bázisidőszak) fedte le.

B.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

1.   Érintett termék

| (15) | Az érintett termék ugyanaz, mint amelyre a jelenleg hatályos intézkedések meghozatalához vezető előző vizsgálat irányult, azaz a Kínából származó és a 2519 90 30 KN-kód alá sorolt kiégetett magnézia. |
| --- | --- |

(15)

Az érintett termék ugyanaz, mint amelyre a jelenleg hatályos intézkedések meghozatalához vezető előző vizsgálat irányult, azaz a Kínából származó és a 2519 90 30 KN-kód alá sorolt kiégetett magnézia.

| (16) | A KM előállítása a természetben előforduló magnézium-karbonátból történik. A KM előállítása céljából a magnezitet kibányásszák, aprítják, osztályozzák, majd égetőkemencében 1 500–2 000 °C fokon kiégetik. Ennek az eredménye a KM, amelynek magnézium-oxid tartalma 80–98 %. A magnézium-oxidban előforduló szennyező anyagok elsősorban a SiO2 (szilikon-oxid), a Fe2O3 (vas-oxid), az Al2O3 (alumínium-oxid), a CaO (kalcium-oxid) és a B2O3 (bór-oxid). A KM-t főleg a tűzálló anyagokat gyártó iparágban használják formázott és formázatlan tűzálló anyagok előállításához. Bár az érintett terméknek több – egyebek között eltérő MgO-tartalmú – fajtája létezik, alapvető kémiai és fizikai tulajdonságaikban mégis megegyeznek és a felhasználásuk során kölcsönösen helyettesíthetők. Ezért a vizsgálat céljából, ahogy az előző vizsgálat során is, a KM minden minőségi osztályát a vizsgálat szempontjából egyetlen terméknek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(16)

A KM előállítása a természetben előforduló magnézium-karbonátból történik. A KM előállítása céljából a magnezitet kibányásszák, aprítják, osztályozzák, majd égetőkemencében 1 500–2 000 °C fokon kiégetik. Ennek az eredménye a KM, amelynek magnézium-oxid tartalma 80–98 %. A magnézium-oxidban előforduló szennyező anyagok elsősorban a SiO2 (szilikon-oxid), a Fe2O3 (vas-oxid), az Al2O3 (alumínium-oxid), a CaO (kalcium-oxid) és a B2O3 (bór-oxid). A KM-t főleg a tűzálló anyagokat gyártó iparágban használják formázott és formázatlan tűzálló anyagok előállításához. Bár az érintett terméknek több – egyebek között eltérő MgO-tartalmú – fajtája létezik, alapvető kémiai és fizikai tulajdonságaikban mégis megegyeznek és a felhasználásuk során kölcsönösen helyettesíthetők. Ezért a vizsgálat céljából, ahogy az előző vizsgálat során is, a KM minden minőségi osztályát a vizsgálat szempontjából egyetlen terméknek kell tekinteni.

2.   Hasonló termék

| (17) | Az előző vizsgálat megállapításait ez a felülvizsgálat megerősítette a tekintetben, hogy a KNK által exportált érintett termékek és a KNK által gyártott és a hazai piacon eladott termékek, illetve a közösségi gyártók által gyártott és a közösségi piacon eladott, valamint az analóg ország gyártója által gyártott és az analóg ország hazai piacán eladott termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek és ugyanaz a végső felhasználásuk, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősülnek. |
| --- | --- |

(17)

Az előző vizsgálat megállapításait ez a felülvizsgálat megerősítette a tekintetben, hogy a KNK által exportált érintett termékek és a KNK által gyártott és a hazai piacon eladott termékek, illetve a közösségi gyártók által gyártott és a közösségi piacon eladott, valamint az analóg ország gyártója által gyártott és az analóg ország hazai piacán eladott termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek és ugyanaz a végső felhasználásuk, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősülnek.

C.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (18) | Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban azt vizsgálták, hogy vajon az intézkedések megszűnése a dömping folytatódásához vezethet-e. |
| --- | --- |

(18)

Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban azt vizsgálták, hogy vajon az intézkedések megszűnése a dömping folytatódásához vezethet-e.

1.   Előzetes megjegyzések

| (19) | A kínai exportáló gyártók és/vagy a közösségi importőrök együttműködésének hiányában ezt a vizsgálatot a Bizottság szolgálatai számára egyéb forrásokból rendelkezésre álló információkra kellett alapozni. Ennek megfelelően és az alaprendelet 18. cikkének rendelkezéseivel összhangban a behozatali mennyiségek és árak megállapításához az Eurostat egyéb forrásokból ellenőrzött 8 jegyű KN-kódos adatait használták. |
| --- | --- |

(19)

A kínai exportáló gyártók és/vagy a közösségi importőrök együttműködésének hiányában ezt a vizsgálatot a Bizottság szolgálatai számára egyéb forrásokból rendelkezésre álló információkra kellett alapozni. Ennek megfelelően és az alaprendelet 18. cikkének rendelkezéseivel összhangban a behozatali mennyiségek és árak megállapításához az Eurostat egyéb forrásokból ellenőrzött 8 jegyű KN-kódos adatait használták.

| (20) | Az Eurostat adatai alapján arra a megállapításra jutottak, hogy a VI folyamán 369 079 tonna KM-t, azaz hozzávetőlegesen a közösségi fogyasztás 40 %-át hozták be a KNK-ból a Közösségbe. |
| --- | --- |

(20)

Az Eurostat adatai alapján arra a megállapításra jutottak, hogy a VI folyamán 369 079 tonna KM-t, azaz hozzávetőlegesen a közösségi fogyasztás 40 %-át hozták be a KNK-ból a Közösségbe.

| (21) | A megszűnésre vonatkozó előző felülvizsgálat VI-je folyamán a Közösségbe behozott KM mennyisége 260 967 tonna volt, azaz hozzávetőlegesen a közösségi fogyasztás 54 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(21)

A megszűnésre vonatkozó előző felülvizsgálat VI-je folyamán a Közösségbe behozott KM mennyisége 260 967 tonna volt, azaz hozzávetőlegesen a közösségi fogyasztás 54 %-át tette ki.

| (22) | Meg kell jegyezni, hogy a huszonöt tagúra kibővült Közösségben a megszűnésre vonatkozó előző és jelenlegi felülvizsgálat vonatkozásában a kivitel mennyisége és piaci részesedése közvetlenül nem hasonlítható össze. |
| --- | --- |

(22)

Meg kell jegyezni, hogy a huszonöt tagúra kibővült Közösségben a megszűnésre vonatkozó előző és jelenlegi felülvizsgálat vonatkozásában a kivitel mennyisége és piaci részesedése közvetlenül nem hasonlítható össze.

2.   A vizsgálati időszak alatti dömpingelt behozatal

| (23) | Az alaprendelet 11. cikkének (9) bekezdésével összhangban a Bizottság szolgálatai ugyanazt a módszertant alkalmazták, mint az előző vizsgálat alkalmával. Emlékeztetni kell arra, hogy az előző vizsgálat 50 %-os dömpingár-különbözetet állapított meg. |
| --- | --- |

(23)

Az alaprendelet 11. cikkének (9) bekezdésével összhangban a Bizottság szolgálatai ugyanazt a módszertant alkalmazták, mint az előző vizsgálat alkalmával. Emlékeztetni kell arra, hogy az előző vizsgálat 50 %-os dömpingár-különbözetet állapított meg.

| (24) | A rendes érték megállapításakor figyelembe vették azt, hogy a vizsgálat során a KNK-ból származó behozatal rendes értékét az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban egy piacgazdaságú harmadik ország adataira kell alapozni. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben Törökországot jelölték meg megfelelő piacgazdaságú harmadik országként. Egy független importőr azzal érvelt, hogy Törökország nem megfelelő analóg ország, mivel Törökországban sokkal nehezebb hozzájutni a nyersanyaghoz, mint a KNK-ban: a törökországi magnezitbányák nem rendelkeznek ugyanazokkal a természetes előnyökkel, mint a KNK-beliek, ezért a kifejtési és feldolgozási költségek magasabbak, mint a kínai bányákban. Ugyanez az importőr emellett azt állította, hogy a török belső piac túlságosan kicsi ahhoz, hogy össze lehessen vetni a kínai piaccal. Felvetette továbbá, hogy Brazília vagy Kanada megalapozottabban jöhet számba piacgazdaságú harmadik országként. |
| --- | --- |

(24)

A rendes érték megállapításakor figyelembe vették azt, hogy a vizsgálat során a KNK-ból származó behozatal rendes értékét az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban egy piacgazdaságú harmadik ország adataira kell alapozni. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben Törökországot jelölték meg megfelelő piacgazdaságú harmadik országként. Egy független importőr azzal érvelt, hogy Törökország nem megfelelő analóg ország, mivel Törökországban sokkal nehezebb hozzájutni a nyersanyaghoz, mint a KNK-ban: a törökországi magnezitbányák nem rendelkeznek ugyanazokkal a természetes előnyökkel, mint a KNK-beliek, ezért a kifejtési és feldolgozási költségek magasabbak, mint a kínai bányákban. Ugyanez az importőr emellett azt állította, hogy a török belső piac túlságosan kicsi ahhoz, hogy össze lehessen vetni a kínai piaccal. Felvetette továbbá, hogy Brazília vagy Kanada megalapozottabban jöhet számba piacgazdaságú harmadik országként.

| (25) | A Bizottság szolgálatai megvizsgálták, hogy továbbra is ésszerű választás-e Törökország, amelyet az előző vizsgálat során már piacgazdaságú harmadik országként használtak. Egyebek között azt állapították meg, hogy Törökországban legalább három török vállalat gyártja és értékesíti jelentős mennyiségben a KM-t, s ezek a vállalatok versenyben vannak egymással és az egyéb országokból érkező behozatallal. A kérdés, hogy KNK-ban könnyebb-e hozzájutni a nyersanyaghoz, mint Törökországban, az eredeti vizsgálat során is felmerült, és nem nyújtottak be olyan új bizonyítékot, amely megváltoztatná a következtetést, hogy Törökország megfelelő piacgazdaságú harmadik ország. Amennyiben bebizonyosodna, hogy ezek a különbségek valóban fennállnak, a megfelelő kiigazítások révén mód lenne figyelembevételükre. Egy török gyártó jelezte együttműködési készségét. |
| --- | --- |

(25)

A Bizottság szolgálatai megvizsgálták, hogy továbbra is ésszerű választás-e Törökország, amelyet az előző vizsgálat során már piacgazdaságú harmadik országként használtak. Egyebek között azt állapították meg, hogy Törökországban legalább három török vállalat gyártja és értékesíti jelentős mennyiségben a KM-t, s ezek a vállalatok versenyben vannak egymással és az egyéb országokból érkező behozatallal. A kérdés, hogy KNK-ban könnyebb-e hozzájutni a nyersanyaghoz, mint Törökországban, az eredeti vizsgálat során is felmerült, és nem nyújtottak be olyan új bizonyítékot, amely megváltoztatná a következtetést, hogy Törökország megfelelő piacgazdaságú harmadik ország. Amennyiben bebizonyosodna, hogy ezek a különbségek valóban fennállnak, a megfelelő kiigazítások révén mód lenne figyelembevételükre. Egy török gyártó jelezte együttműködési készségét.

| (26) | A Brazília és Kanada analóg országként való kezelésére vonatkozó javaslatot szintén figyelembe vették és a dömpingellenes kérdőíveket e két ország ismert KM-gyártóinak is megküldték. Válaszok azonban nem érkeztek be, és így a Bizottság szolgálatai nem rendelkeztek információkkal a KM kanadai és brazíliai értékesítési árairól és előállítási költségeiről. Emiatt Brazília és Kanada analóg országként való alkalmazásának további vizsgálatára nem volt lehetőség. |
| --- | --- |

(26)

A Brazília és Kanada analóg országként való kezelésére vonatkozó javaslatot szintén figyelembe vették és a dömpingellenes kérdőíveket e két ország ismert KM-gyártóinak is megküldték. Válaszok azonban nem érkeztek be, és így a Bizottság szolgálatai nem rendelkeztek információkkal a KM kanadai és brazíliai értékesítési árairól és előállítási költségeiről. Emiatt Brazília és Kanada analóg országként való alkalmazásának további vizsgálatára nem volt lehetőség.

| (27) | Ebből adódóan arra a következtetésre jutottak, hogy a rendes érték megállapítása céljából Törökország megfelelő analóg ország. |
| --- | --- |

(27)

Ebből adódóan arra a következtetésre jutottak, hogy a rendes érték megállapítása céljából Törökország megfelelő analóg ország.

| (28) | Az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy a gyártó a törökországi rendes kereskedelmi forgalom keretében elegendő mennyiségben értékesítette-e az érintett terméket a hazai piacon. Mivel a nyereséges tranzakciók volumene meghaladta a 80 %-ot, és a súlyozott átlagár az értékesítési, általános és igazgatási költségekkel növelt előállítási költségnél magasabb volt, a rendes értéket az érintett termék értékesítése során a török belső piacon ténylegesen kifizetett súlyozott átlagárak alapján számították ki. Az alaprendelet 18. cikkével összhangban és a kínai exportőrök együttműködésének teljes hiányában a török gyártó súlyozott értékesítési átlagárait alkalmazták, mivel nem állt rendelkezésre információ a KNK-ból a Közösségbe behozott termékek fajtájáról, és olyan információk sem álltak rendelkezésre, amelyekből arra lehetett volna következtetni, hogy lényeges különbség lett volna a Közösségbe irányuló kínai kivitel és a törökországi hazai eladások termékösszetétele között. |
| --- | --- |

(28)

Az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy a gyártó a törökországi rendes kereskedelmi forgalom keretében elegendő mennyiségben értékesítette-e az érintett terméket a hazai piacon. Mivel a nyereséges tranzakciók volumene meghaladta a 80 %-ot, és a súlyozott átlagár az értékesítési, általános és igazgatási költségekkel növelt előállítási költségnél magasabb volt, a rendes értéket az érintett termék értékesítése során a török belső piacon ténylegesen kifizetett súlyozott átlagárak alapján számították ki. Az alaprendelet 18. cikkével összhangban és a kínai exportőrök együttműködésének teljes hiányában a török gyártó súlyozott értékesítési átlagárait alkalmazták, mivel nem állt rendelkezésre információ a KNK-ból a Közösségbe behozott termékek fajtájáról, és olyan információk sem álltak rendelkezésre, amelyekből arra lehetett volna következtetni, hogy lényeges különbség lett volna a Közösségbe irányuló kínai kivitel és a törökországi hazai eladások termékösszetétele között.

| (29) | A kínai exportőrökkel való együttműködés hiányában az alaprendelet 18. cikkének megfelelően az exportárat a rendelkezésre álló adatok alapján kellett megállapítani. Az exportár megállapításához az Eurostat adatait tekintették megfelelő alapnak. Az Eurostat átlagárszintjét az egyetlen együttműködő felhasználótól kapott információk megerősítették. |
| --- | --- |

(29)

A kínai exportőrökkel való együttműködés hiányában az alaprendelet 18. cikkének megfelelően az exportárat a rendelkezésre álló adatok alapján kellett megállapítani. Az exportár megállapításához az Eurostat adatait tekintették megfelelő alapnak. Az Eurostat átlagárszintjét az egyetlen együttműködő felhasználótól kapott információk megerősítették.

| (30) | Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a súlyozott átlag rendes értéket összehasonlították a KM exportárának súlyozott átlagával, mindkét esetben a gyártelepi árak alapján. |
| --- | --- |

(30)

Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a súlyozott átlag rendes értéket összehasonlították a KM exportárának súlyozott átlagával, mindkét esetben a gyártelepi árak alapján.

| (31) | Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításnak biztosítása érdekében számításba vették az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló tényezők eltéréseit. Ebben a tekintetben kiigazításokat végeztek a szárazföldi és az óceáni szállítási, a biztosítási, a kezelési, a rakodási és a járulékos költségeket illetően. |
| --- | --- |

(31)

Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításnak biztosítása érdekében számításba vették az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló tényezők eltéréseit. Ebben a tekintetben kiigazításokat végeztek a szárazföldi és az óceáni szállítási, a biztosítási, a kezelési, a rakodási és a járulékos költségeket illetően.

| (32) | A korábbi vizsgálat során elfogadták, hogy a KNK-ban könnyebb hozzájutni a nyersanyagokhoz, mint Törökországban. Mivel nem nyújtottak be a helyzet megváltozását mutató információkat, lehetővé tették a két ország kitermelési költségei közötti különbség mértékének beszámítását. Az előző vizsgálat során ugyanilyen mértékben igazították ki a rendes értéket, vagyis az együttműködő török gyártó tekintetében megállapított kitermelési költség 20 %-ának megfelelő összeget levonták a rendes értékből. |
| --- | --- |

(32)

A korábbi vizsgálat során elfogadták, hogy a KNK-ban könnyebb hozzájutni a nyersanyagokhoz, mint Törökországban. Mivel nem nyújtottak be a helyzet megváltozását mutató információkat, lehetővé tették a két ország kitermelési költségei közötti különbség mértékének beszámítását. Az előző vizsgálat során ugyanilyen mértékben igazították ki a rendes értéket, vagyis az együttműködő török gyártó tekintetében megállapított kitermelési költség 20 %-ának megfelelő összeget levonták a rendes értékből.

| (33) | Továbbá – ahogy az előző vizsgálat során is – úgy ítélték meg, hogy a KNK-beli nyersanyag tisztasági foka magasabb, mint a török nyersanyagé. Az ezzel kapcsolatos változásra utaló információ hiányában az együttműködő török gyártó tekintetében megállapított előállítási költség 25 %-ának megfelelő összegű kiigazítással vették figyelembe a különbséget. |
| --- | --- |

(33)

Továbbá – ahogy az előző vizsgálat során is – úgy ítélték meg, hogy a KNK-beli nyersanyag tisztasági foka magasabb, mint a török nyersanyagé. Az ezzel kapcsolatos változásra utaló információ hiányában az együttműködő török gyártó tekintetében megállapított előállítási költség 25 %-ának megfelelő összegű kiigazítással vették figyelembe a különbséget.

| (34) | A rendes érték és az exportár összehasonlítása kimutatta a dömpinget, ahol a dömpingkülönbözet azzal az összeggel egyenlő, amennyivel a fentiek alapján megállapított rendes érték meghaladja a Közösségbe irányuló exportárat. A megállapított dömpingkülönbözet a közösségi határparitáson számított CIF behozatali ár százalékában kifejezve 35 % körüli volt. |
| --- | --- |

(34)

A rendes érték és az exportár összehasonlítása kimutatta a dömpinget, ahol a dömpingkülönbözet azzal az összeggel egyenlő, amennyivel a fentiek alapján megállapított rendes érték meghaladja a Közösségbe irányuló exportárat. A megállapított dömpingkülönbözet a közösségi határparitáson számított CIF behozatali ár százalékában kifejezve 35 % körüli volt.

3.   Az import alakulása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén

| (35) | A VI során a dömping meglétére irányuló elemzés mellett a dömping folytatódásának valószínűségét is vizsgálták. A kínai exportáló gyártók együttműködésének teljes hiánya és a kínai KM-ágazatról rendelkezésre álló elenyésző mennyiségű nyilvános információ következtében az alábbi következtetések alapvetően a kérelmező gyártók által rendelkezésre bocsátott vagy a vizsgálat során feltárt és megbízhatónak minősített információkon alapulnak, az Eurostat, a japán kereskedelmi statisztikai adatbázis és az USA Statisztikai Hivatalának adataival kiegészítve. |
| --- | --- |

(35)

A VI során a dömping meglétére irányuló elemzés mellett a dömping folytatódásának valószínűségét is vizsgálták. A kínai exportáló gyártók együttműködésének teljes hiánya és a kínai KM-ágazatról rendelkezésre álló elenyésző mennyiségű nyilvános információ következtében az alábbi következtetések alapvetően a kérelmező gyártók által rendelkezésre bocsátott vagy a vizsgálat során feltárt és megbízhatónak minősített információkon alapulnak, az Eurostat, a japán kereskedelmi statisztikai adatbázis és az USA Statisztikai Hivatalának adataival kiegészítve.

| (36) | A megszűnésre vonatkozó felülvizsgálat iránti kérelemben foglaltak szerint a kínai gyártóknak a gyártókapacitás terén jelentős tartalékaik vannak, mivel ők rendelkeznek a világ legnagyobb, 1 300 millió tonnásra becsült magnezitkészletével. Az érintett termékre vonatkozóan a teljes kínai gyártókapacitást évi 3,5 millió tonnára, míg a kínai hazai fogyasztást mintegy 1,2–1,5 millió tonnára, az exportot pedig kb. évi 1 millió tonnára becsülik. Ezért a kínai termelést gyorsan tovább növelhetik a kínai exportőrök. |
| --- | --- |

(36)

A megszűnésre vonatkozó felülvizsgálat iránti kérelemben foglaltak szerint a kínai gyártóknak a gyártókapacitás terén jelentős tartalékaik vannak, mivel ők rendelkeznek a világ legnagyobb, 1 300 millió tonnásra becsült magnezitkészletével. Az érintett termékre vonatkozóan a teljes kínai gyártókapacitást évi 3,5 millió tonnára, míg a kínai hazai fogyasztást mintegy 1,2–1,5 millió tonnára, az exportot pedig kb. évi 1 millió tonnára becsülik. Ezért a kínai termelést gyorsan tovább növelhetik a kínai exportőrök.

| (37) | Az Eurostat számadatai szerint a kínai KM Közösségbe irányuló exportja 2000 és a VI között – amikor is intézkedések voltak érvényben – 10 %-kal esett vissza. A KM átlagos exportára ugyanakkor az előírt minimumimportár fölött maradt. |
| --- | --- |

(37)

Az Eurostat számadatai szerint a kínai KM Közösségbe irányuló exportja 2000 és a VI között – amikor is intézkedések voltak érvényben – 10 %-kal esett vissza. A KM átlagos exportára ugyanakkor az előírt minimumimportár fölött maradt.

| (38) | A bázisidőszakban Japán és az USA volt a kínai KM két legfontosabb exportpiaca. |
| --- | --- |

(38)

A bázisidőszakban Japán és az USA volt a kínai KM két legfontosabb exportpiaca.

| (39) | 2000 és a VI között a Japánba irányuló kínai export árai 20 054 yen/tonnáról 19 513 yen/tonnára, azaz mintegy 7 %-kal estek vissza, miközben 2000 és a VI között a mennyiség 270 000 tonna körül stabilizálódott. A Japánba irányuló export euróban kifejezett ára 2000-ben, illetve a VI alatt tonnánként 202 EUR, illetve 145 EUR volt. |
| --- | --- |

(39)

2000 és a VI között a Japánba irányuló kínai export árai 20 054 yen/tonnáról 19 513 yen/tonnára, azaz mintegy 7 %-kal estek vissza, miközben 2000 és a VI között a mennyiség 270 000 tonna körül stabilizálódott. A Japánba irányuló export euróban kifejezett ára 2000-ben, illetve a VI alatt tonnánként 202 EUR, illetve 145 EUR volt.

| (40) | A bázisidőszak végén a Japánba irányuló export árai – bár továbbra is magasabbak voltak, mint az EK-ba irányuló export árai – sokkal közelebb álltak az EK-ba irányuló export áraihoz, mint az időszak elején. Ezért a bázisidőszak során az EK-ba irányuló export a Japánba irányulóhoz képest sokkal vonzóbbá vált a kínai exportőrök számára, és ez arra ösztönözte őket, hogy nagyobb mennyiségben exportáljanak az EK-ba. |
| --- | --- |

(40)

A bázisidőszak végén a Japánba irányuló export árai – bár továbbra is magasabbak voltak, mint az EK-ba irányuló export árai – sokkal közelebb álltak az EK-ba irányuló export áraihoz, mint az időszak elején. Ezért a bázisidőszak során az EK-ba irányuló export a Japánba irányulóhoz képest sokkal vonzóbbá vált a kínai exportőrök számára, és ez arra ösztönözte őket, hogy nagyobb mennyiségben exportáljanak az EK-ba.

| (41) | 2000 és a VI között az USA-ba irányuló kínai export árai a tonnánkénti 129 USD-ről tonnánként 208 USD-re – azaz jelentősen – növekedtek, ami tonnánként 140, illetve 167 EUR-nak felel meg. |
| --- | --- |

(41)

2000 és a VI között az USA-ba irányuló kínai export árai a tonnánkénti 129 USD-ről tonnánként 208 USD-re – azaz jelentősen – növekedtek, ami tonnánként 140, illetve 167 EUR-nak felel meg.

| (42) | Az USA-ba irányuló export árainak ily nagy mértékű növekedését illetően meg kell jegyezni, hogy a bázisidőszak alatt a természetes KM valamennyi amerikai gyártója fokozatosan csökkentette tevékenységét és az USA piacát a Kínából behozott KM uralta. A VI alatt a kiégetett magnézia amerikai fogyasztásának mintegy 82 %-át a Kínából behozott KM tette ki. |
| --- | --- |

(42)

Az USA-ba irányuló export árainak ily nagy mértékű növekedését illetően meg kell jegyezni, hogy a bázisidőszak alatt a természetes KM valamennyi amerikai gyártója fokozatosan csökkentette tevékenységét és az USA piacát a Kínából behozott KM uralta. A VI alatt a kiégetett magnézia amerikai fogyasztásának mintegy 82 %-át a Kínából behozott KM tette ki.

| (43) | Összehasonlíthatóan magasabb áraival – különösen amiatt, hogy az USA-ba irányuló export árszínvonala magasabb, mint az EU-ba irányulóé – a bázisidőszakban az amerikai piac emiatt vonzóbbá válhatott a KM kínai exportőrei számára. Az USA-ba irányuló KM-export mennyisége ugyanakkor a bázisidőszak kezdete és a VI között összességében nem nőtt és 340 000 tonna körül maradt. Nem valószínű tehát, hogy a kínai exportőrök a közeljövőben továbbra is jelentősen növelnék az USA-ba irányuló KM-kivitelüket. |
| --- | --- |

(43)

Összehasonlíthatóan magasabb áraival – különösen amiatt, hogy az USA-ba irányuló export árszínvonala magasabb, mint az EU-ba irányulóé – a bázisidőszakban az amerikai piac emiatt vonzóbbá válhatott a KM kínai exportőrei számára. Az USA-ba irányuló KM-export mennyisége ugyanakkor a bázisidőszak kezdete és a VI között összességében nem nőtt és 340 000 tonna körül maradt. Nem valószínű tehát, hogy a kínai exportőrök a közeljövőben továbbra is jelentősen növelnék az USA-ba irányuló KM-kivitelüket.

| (44) | Mindenesetre a KNK-beli gyártók jelentős tartalékkapacitásai folytán nem valószínű, hogy harmadik országok képesek lennének felvenni a megnövekedett kínai exportot. Az intézkedések megszüntetése ebből adódóan a kínai exportőröket a Közösségbe irányuló kivitelük növelésére ösztönözné. |
| --- | --- |

(44)

Mindenesetre a KNK-beli gyártók jelentős tartalékkapacitásai folytán nem valószínű, hogy harmadik országok képesek lennének felvenni a megnövekedett kínai exportot. Az intézkedések megszüntetése ebből adódóan a kínai exportőröket a Közösségbe irányuló kivitelük növelésére ösztönözné.

| (45) | Nem feledve, hogy a kínai exportáló gyártó együttműködött a vizsgálat során, a Közösségbe irányuló kínai export elemzése az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényeken alapul. |
| --- | --- |

(45)

Nem feledve, hogy a kínai exportáló gyártó együttműködött a vizsgálat során, a Közösségbe irányuló kínai export elemzése az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényeken alapul.

| (46) | A Közösségbe irányuló kínai export bázisidőszakban megfigyelt tendenciái jelentős éves ingadozásokat mutatnak a mennyiség és az egységárak átlagát illetően. |
| --- | --- |

(46)

A Közösségbe irányuló kínai export bázisidőszakban megfigyelt tendenciái jelentős éves ingadozásokat mutatnak a mennyiség és az egységárak átlagát illetően.

| (47) | A fent említetteknek megfelelően a bázisidőszak során az árak összességükben 10 %-kal csökkentek, azonban a bázisidőszak utolsó éveiben, azaz 2001 és 2004 között jelentős csökkenésre (– 24 %) került sor. |
| --- | --- |

(47)

A fent említetteknek megfelelően a bázisidőszak során az árak összességükben 10 %-kal csökkentek, azonban a bázisidőszak utolsó éveiben, azaz 2001 és 2004 között jelentős csökkenésre (– 24 %) került sor.

| (48) | A mennyiségek vonatkozásában a fentiek rámutatnak, hogy a kínai exportőröket az EU-ba irányuló kivitelük volumenének további növelésére ösztönözné a rendelkezésükre álló tartalékkapacitás és a harmadik országokba irányuló export bővítésének szűkös lehetőségei. Bár ezen túlmenően a bázisidőszak során a változások összességükben 6 %-os emelkedést mutattak, jelentős emelkedésekre (+ 36 %) került sor a bázisidőszak utolsó éveiben (2001 és 2004 között). |
| --- | --- |

(48)

A mennyiségek vonatkozásában a fentiek rámutatnak, hogy a kínai exportőröket az EU-ba irányuló kivitelük volumenének további növelésére ösztönözné a rendelkezésükre álló tartalékkapacitás és a harmadik országokba irányuló export bővítésének szűkös lehetőségei. Bár ezen túlmenően a bázisidőszak során a változások összességükben 6 %-os emelkedést mutattak, jelentős emelkedésekre (+ 36 %) került sor a bázisidőszak utolsó éveiben (2001 és 2004 között).

| (49) | Mivel semmi sem mutat arra, hogy nem folytatódnak a bázisidőszak utolsó éveinek tendenciái, a rendelkezésre álló információk azt mutatják, hogy a valószínűen bekövetkezik az árak további csökkenése, illetve a volumen növekedése. Az EU-ba irányuló kínai export várt további növekedése valójában a közösségi gazdasági ágazat kárára következne be, más szóval olyan árakon, amelyek a piaci részesedés növelése érdekében a jelenlegi dömpingelt árakkal egy szinten állnak, vagy azoknál alacsonyabbak. |
| --- | --- |

(49)

Mivel semmi sem mutat arra, hogy nem folytatódnak a bázisidőszak utolsó éveinek tendenciái, a rendelkezésre álló információk azt mutatják, hogy a valószínűen bekövetkezik az árak további csökkenése, illetve a volumen növekedése. Az EU-ba irányuló kínai export várt további növekedése valójában a közösségi gazdasági ágazat kárára következne be, más szóval olyan árakon, amelyek a piaci részesedés növelése érdekében a jelenlegi dömpingelt árakkal egy szinten állnak, vagy azoknál alacsonyabbak.

| (50) | Azt is hangsúlyozni kell továbbá, hogy amint az a 360/2000/EK rendelet (73) preambulumbekezdéséből kitűnik, a kínai export árait és mennyiségeit jelenleg a kínai hatóságok által bevezetett exportengedélyezési rendszer befolyásolja, amiből arra derül fény, hogy amennyiben ezt a rendszert felszámolják, a kínai exportőröknek lehetőségük lesz exportjuk volumenének növelésére és exportáraik csökkentésére. |
| --- | --- |

(50)

Azt is hangsúlyozni kell továbbá, hogy amint az a 360/2000/EK rendelet (73) preambulumbekezdéséből kitűnik, a kínai export árait és mennyiségeit jelenleg a kínai hatóságok által bevezetett exportengedélyezési rendszer befolyásolja, amiből arra derül fény, hogy amennyiben ezt a rendszert felszámolják, a kínai exportőröknek lehetőségük lesz exportjuk volumenének növelésére és exportáraik csökkentésére.

| (51) | A vizsgálat megmutatta, hogy a kínai exportőrök a VI során jelentős mértékben folytatták dömpingelési gyakorlatukat. Tekintettel arra, hogy Kína jelentős tartalék gyártási kapacitással rendelkezik, és az EK más piacokkal összehasonlítva vonzóbbá válhat a kínai exportőrök számára, mint amilyen a múltban volt, a meglévő intézkedések visszavonása esetén roppant nagy a valószínűsége annak, hogy a dömpingelés legalább hasonló szinten folyna tovább. Emellett az is valószínűsíthető, hogy a meglévő intézkedések visszavonása esetén a dömpingelt behozatal volumene jelentősen megnő, és az árak pedig csökkennek. |
| --- | --- |

(51)

A vizsgálat megmutatta, hogy a kínai exportőrök a VI során jelentős mértékben folytatták dömpingelési gyakorlatukat. Tekintettel arra, hogy Kína jelentős tartalék gyártási kapacitással rendelkezik, és az EK más piacokkal összehasonlítva vonzóbbá válhat a kínai exportőrök számára, mint amilyen a múltban volt, a meglévő intézkedések visszavonása esetén roppant nagy a valószínűsége annak, hogy a dömpingelés legalább hasonló szinten folyna tovább. Emellett az is valószínűsíthető, hogy a meglévő intézkedések visszavonása esetén a dömpingelt behozatal volumene jelentősen megnő, és az árak pedig csökkennek.

D.   A KÖZÖSSÉGI GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA

| (52) | A VI alatt a Közösségben öten gyártottak KM-t. A vizsgálat magállapította, hogy a három kérelmező és teljes mértékben együttműködő közösségi gyártó a közösségi KM-gyártás 55 %-át képviselik, és ennélfogva az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében ők alkotják a közösségi gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(52)

A VI alatt a Közösségben öten gyártottak KM-t. A vizsgálat magállapította, hogy a három kérelmező és teljes mértékben együttműködő közösségi gyártó a közösségi KM-gyártás 55 %-át képviselik, és ennélfogva az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében ők alkotják a közösségi gazdasági ágazatot.

| (53) | Egy gyártó nem működött együtt, de nem is ellenezte a vizsgálatot. Bebizonyosodott, hogy e gyártó a feldolgozási folyamatban részt vevő teljesen integrált gyártó, és KM-termelését kizárólag belső fogyasztásra használja fel. |
| --- | --- |

(53)

Egy gyártó nem működött együtt, de nem is ellenezte a vizsgálatot. Bebizonyosodott, hogy e gyártó a feldolgozási folyamatban részt vevő teljesen integrált gyártó, és KM-termelését kizárólag belső fogyasztásra használja fel.

| (54) | Egy másik gyártó ismert volt a Bizottság előtt és e vizsgálat keretében léptek vele kapcsolatba. A vállalat nem fejezte ki támogatását, de az eljárást sem ellenezte. |
| --- | --- |

(54)

Egy másik gyártó ismert volt a Bizottság előtt és e vizsgálat keretében léptek vele kapcsolatba. A vállalat nem fejezte ki támogatását, de az eljárást sem ellenezte.

E.   A VONATKOZÓ KÖZÖSSÉGI PIAC MEGHATÁROZÁSA

| (55) | Annak megállapítása céljából, hogy a közösségi gazdasági ágazat kárt szenvedett-e és a fogyasztás és a közösségi gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó különféle gazdasági mutatók meghatározása céljából megvizsgáltuk, hogy a közösségi gazdasági ágazat hasonló termékének termelését figyelembe kell-e venni az elemzés során, és ha igen, milyen mértékben. |
| --- | --- |

(55)

Annak megállapítása céljából, hogy a közösségi gazdasági ágazat kárt szenvedett-e és a fogyasztás és a közösségi gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó különféle gazdasági mutatók meghatározása céljából megvizsgáltuk, hogy a közösségi gazdasági ágazat hasonló termékének termelését figyelembe kell-e venni az elemzés során, és ha igen, milyen mértékben.

| (56) | A KM-t gyártást követően tűzálló anyagok előállítására használják ugyanazon vállalaton belül zajló termelés keretében, vagy tűzálló anyagként adják el egy kapcsolódó vagy nem kapcsolódó harmadik félnek. |
| --- | --- |

(56)

A KM-t gyártást követően tűzálló anyagok előállítására használják ugyanazon vállalaton belül zajló termelés keretében, vagy tűzálló anyagként adják el egy kapcsolódó vagy nem kapcsolódó harmadik félnek.

| (57) | A vizsgálat szempontjából a kötött felhasználást úgy határozták meg, hogy az akkor következik be, amikor a termelést ugyanazon a vállalatcsoporton belül továbbfeldolgozásra adják át. A kötött felhasználás körülményei között az értékesítés vagy a költségek átruházása nem a piaci feltételeknek megfelelő átruházási értéken vagy olyan vállalat részére történt, amelynek nem volt módja a szállító szabad kiválasztására. Ennek következtében a kötött felhasználást az előállított mennyiségek szintjén és az általa képviselt összes értékesítés arányának megfelelően kellett elemezni. Minden egyéb helyzetet szabadpiaci értékesítésnek minősítettünk. |
| --- | --- |

(57)

A vizsgálat szempontjából a kötött felhasználást úgy határozták meg, hogy az akkor következik be, amikor a termelést ugyanazon a vállalatcsoporton belül továbbfeldolgozásra adják át. A kötött felhasználás körülményei között az értékesítés vagy a költségek átruházása nem a piaci feltételeknek megfelelő átruházási értéken vagy olyan vállalat részére történt, amelynek nem volt módja a szállító szabad kiválasztására. Ennek következtében a kötött felhasználást az előállított mennyiségek szintjén és az általa képviselt összes értékesítés arányának megfelelően kellett elemezni. Minden egyéb helyzetet szabadpiaci értékesítésnek minősítettünk.

| (58) | A kötött felhasználás és a szabadpiac közötti különbségtétel azért helyénvaló a kárelemzés során, mivel a kötött felhasználásra szánt termékek nem állnak közvetlen versenyben az importtal. Ezzel szemben a szabadpiaci értékesítésre szánt termelés a megállapítások szerint közvetlen versenyben állt az érintett importtermékkel. |
| --- | --- |

(58)

A kötött felhasználás és a szabadpiac közötti különbségtétel azért helyénvaló a kárelemzés során, mivel a kötött felhasználásra szánt termékek nem állnak közvetlen versenyben az importtal. Ezzel szemben a szabadpiaci értékesítésre szánt termelés a megállapítások szerint közvetlen versenyben állt az érintett importtermékkel.

| (59) | A közösségi gazdasági ágazat helyzetének minél teljesebb bemutatása érdekében a Bizottság beszerezte és elemezte a KM-mel kapcsolatos tevékenységek teljes körére vonatkozó adatokat és ezt követően megállapította, hogy a termelés a kötött felhasználást vagy a szabadpiacot szolgálja-e. |
| --- | --- |

(59)

A közösségi gazdasági ágazat helyzetének minél teljesebb bemutatása érdekében a Bizottság beszerezte és elemezte a KM-mel kapcsolatos tevékenységek teljes körére vonatkozó adatokat és ezt követően megállapította, hogy a termelés a kötött felhasználást vagy a szabadpiacot szolgálja-e.

| (60) | A vizsgálat alapján a Bizottság megállapította, hogy a közösségi gazdasági ágazathoz kapcsolódó egyes gazdasági mutatókat az egész tevékenység – azaz a kötött felhasználás és a szabadpiaci értékesítés – keretében indokolt megvizsgálni. Való igaz, hogy a termelés, a termelőkapacitás, a kapacitáskihasználás, a pénzforgalom, a beruházások, a tőkebevonási képesség, a készletek, a foglalkoztatás, a bérköltségek és a termelékenység a tevékenység egészétől függ, tekintet nélkül arra, hogy a terméket továbbfeldolgozás céljából továbbítják a vállalatcsoporton belül vagy a szabadpiacon értékesítik. |
| --- | --- |

(60)

A vizsgálat alapján a Bizottság megállapította, hogy a közösségi gazdasági ágazathoz kapcsolódó egyes gazdasági mutatókat az egész tevékenység – azaz a kötött felhasználás és a szabadpiaci értékesítés – keretében indokolt megvizsgálni. Való igaz, hogy a termelés, a termelőkapacitás, a kapacitáskihasználás, a pénzforgalom, a beruházások, a tőkebevonási képesség, a készletek, a foglalkoztatás, a bérköltségek és a termelékenység a tevékenység egészétől függ, tekintet nélkül arra, hogy a terméket továbbfeldolgozás céljából továbbítják a vállalatcsoporton belül vagy a szabadpiacon értékesítik.

| (61) | A közösségi gazdasági ágazathoz kapcsolódó egyéb gazdasági mutatókat a szabadpiacon uralkodó helyzet fényében elemezték, különösen ott, ahol felmérhető piaci körülmények léteznek, és a tranzakciók a szállító szabad megválasztásán alapuló rendes piaci körülmények között zajlanak: ezek a tényezők a közösségi piaci értékesítés volumene és az eladási árak, az export volumene és árai. Ebben a tekintetben a fogyasztást, a piaci részesedést, a növekedést, valamint a beruházások nyereségességét és megtérülését a szabadpiaci értékesítések alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(61)

A közösségi gazdasági ágazathoz kapcsolódó egyéb gazdasági mutatókat a szabadpiacon uralkodó helyzet fényében elemezték, különösen ott, ahol felmérhető piaci körülmények léteznek, és a tranzakciók a szállító szabad megválasztásán alapuló rendes piaci körülmények között zajlanak: ezek a tényezők a közösségi piaci értékesítés volumene és az eladási árak, az export volumene és árai. Ebben a tekintetben a fogyasztást, a piaci részesedést, a növekedést, valamint a beruházások nyereségességét és megtérülését a szabadpiaci értékesítések alapján határozták meg.

F.   A KÖZÖSSÉGI PIAC HELYZETE

1.   Fogyasztás a közösségi piacon

| (62) | A közösségi fogyasztás a közösségi gazdasági ágazat közösségbeli eladásainak (a kötött felhasználás nélkül), a KNK-ból érkező behozatalnak és az egyéb harmadik országokból érkező behozatalnak az összesített mennyiségén alapult. |
| --- | --- |

(62)

A közösségi fogyasztás a közösségi gazdasági ágazat közösségbeli eladásainak (a kötött felhasználás nélkül), a KNK-ból érkező behozatalnak és az egyéb harmadik országokból érkező behozatalnak az összesített mennyiségén alapult.

| (63) | Ennek alapján a bázisidőszak során a Közösség fogyasztása a 2000. évi 693 145 tonnáról a VI alatt megállapított 911 672 tonnára, azaz 32 %-kal nőtt. Mindez részben az acélipar fellendülésének tudható be.
  1. Táblázat –   Közösségi felhasználás










  Közösségi fogyasztás | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Szabadpiac (tonnában) | 693 145 | 792 575 | 701 723 | 817 678 | 911 672 |
| Index | 100 | 114 | 101 | 118 | 132 |
| Tendencia, év/év | | 14 | –13 | 17 | 14 |
| Forrás: Eurostat, a közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott ellenőrzött válaszai és a kérelmező gyártóktól kapott információk. |

(63)

Ennek alapján a bázisidőszak során a Közösség fogyasztása a 2000. évi 693 145 tonnáról a VI alatt megállapított 911 672 tonnára, azaz 32 %-kal nőtt. Mindez részben az acélipar fellendülésének tudható be.

1. Táblázat –   Közösségi felhasználás

Közösségi fogyasztás

2000

2001

2002

2003

VI

Szabadpiac (tonnában)

693 145

792 575

701 723

817 678

911 672

Index

100

114

101

118

132

Tendencia, év/év

14

–13

17

14

Forrás: Eurostat, a közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott ellenőrzött válaszai és a kérelmező gyártóktól kapott információk.

| (64) | A Közösség szabadpiaci fogyasztására vonatkozóan megadott információk kiegészítése céljából a Bizottság a közösségi gazdasági ágazat a kérdőívre adott ellenőrzött válaszai és a kérelmező gyártóktól kapott piaci információk alapján kiszámolta a kötött felhasználást célzó fogyasztást is. Megállapította, hogy a bázisidőszakban a kötött felhasználást szolgáló fogyasztás 12 %-kal emelkedett.
  2. Táblázat –   Kötött felhasználás










  Kötött felhasználás | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mennyiség (tonna) | 394 191 | 399 839 | 404 773 | 417 495 | 442 131 |
| Index | 100 | 101 | 103 | 106 | 112 |
| Tendencia, év/év | | 1 | 2 | 3 | 6 |

(64)

A Közösség szabadpiaci fogyasztására vonatkozóan megadott információk kiegészítése céljából a Bizottság a közösségi gazdasági ágazat a kérdőívre adott ellenőrzött válaszai és a kérelmező gyártóktól kapott piaci információk alapján kiszámolta a kötött felhasználást célzó fogyasztást is. Megállapította, hogy a bázisidőszakban a kötött felhasználást szolgáló fogyasztás 12 %-kal emelkedett.

2. Táblázat –   Kötött felhasználás

Kötött felhasználás

2000

2001

2002

2003

VI

Mennyiség (tonna)

394 191

399 839

404 773

417 495

442 131

Index

100

101

103

106

112

Tendencia, év/év

1

2

3

6

2.   Behozatal a KNK-ból

| (65) | A KNK-ból érkező behozatal mennyisége nem ugyanazt a tendenciát követte, mint a közösségi fogyasztás. 2000-től 2002-ig átlagban 25 %-kal csökkent, majd 2002 és a VI között 41 %-kal növekedett. A bázisidőszak folyamán összességében 6 %-kal, 349 561 tonnáról 369 079 tonnára nőtt a KNK-ból érkező behozatal.
  3. Táblázat –   Behozatal a KNK-ból










  Behozatal a KNK-ból | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonna | 349 561 | 271 147 | 261 460 | 351 724 | 369 079 |
| Index | 100 | 78 | 75 | 101 | 106 |
| Tendencia, év/év | | –22 | –3 | 26 | 5 |
| Forrás: Eurostat. |

(65)

A KNK-ból érkező behozatal mennyisége nem ugyanazt a tendenciát követte, mint a közösségi fogyasztás. 2000-től 2002-ig átlagban 25 %-kal csökkent, majd 2002 és a VI között 41 %-kal növekedett. A bázisidőszak folyamán összességében 6 %-kal, 349 561 tonnáról 369 079 tonnára nőtt a KNK-ból érkező behozatal.

3. Táblázat –   Behozatal a KNK-ból

Behozatal a KNK-ból

2000

2001

2002

2003

VI

Tonna

349 561

271 147

261 460

351 724

369 079

Index

100

78

75

101

106

Tendencia, év/év

–22

–3

26

5

Forrás: Eurostat.

| (66) | A kínai importnak a Közösség szabadpiaci fogyasztásának százalékos arányában kifejezett piaci részesedése a 2000. évi 50 %-ról a VI alatt jellemző 40 %-ra csökkent.
  4. Táblázat –   A KNK-ból származó behozatal piaci részesedése










  A KNK-ból származó behozatal piaci részesedése | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A szabadpiac százaléka | 50 % | 34 % | 37 % | 43 % | 40 % |
| Index | 100 | 68 | 74 | 85 | 80 |
| Tendencia, év/év | | –32 | 6 | 11 | –5 |
| Forrás: Eurostat és a közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott ellenőrzött válaszai. |

(66)

A kínai importnak a Közösség szabadpiaci fogyasztásának százalékos arányában kifejezett piaci részesedése a 2000. évi 50 %-ról a VI alatt jellemző 40 %-ra csökkent.

4. Táblázat –   A KNK-ból származó behozatal piaci részesedése

A KNK-ból származó behozatal piaci részesedése

2000

2001

2002

2003

VI

A szabadpiac százaléka

50 %

34 %

37 %

43 %

40 %

Index

100

68

74

85

80

Tendencia, év/év

–32

6

11

–5

Forrás: Eurostat és a közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott ellenőrzött válaszai.

| (67) | A KNK-ból származó behozatal közösségi határparitáson számított CIF árának átlaga 2000 és 2002 között 14 %-kal növekedett, azonban 2002 és a VI között 22 %-kal, vagyis jelentősen csökkent. A bázisidőszak egésze során 10 %-kal csökkent és a VI-ban elérte a tonnánkénti 140 EUR-t.
  5. Táblázat –   A KNK-ból származó behozatal átlagos importárai










  A KNK-ból származó behozatal átlagos importárai | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EUR/tonna | 156 | 184 | 179 | 138 | 140 |
| Index | 100 | 118 | 114 | 88 | 90 |
| Tendencia, év/év | | 18 | –3 | –26 | 2 |
| Forrás: Eurostat. |

(67)

A KNK-ból származó behozatal közösségi határparitáson számított CIF árának átlaga 2000 és 2002 között 14 %-kal növekedett, azonban 2002 és a VI között 22 %-kal, vagyis jelentősen csökkent. A bázisidőszak egésze során 10 %-kal csökkent és a VI-ban elérte a tonnánkénti 140 EUR-t.

5. Táblázat –   A KNK-ból származó behozatal átlagos importárai

A KNK-ból származó behozatal átlagos importárai

2000

2001

2002

2003

VI

EUR/tonna

156

184

179

138

140

Index

100

118

114

88

90

Tendencia, év/év

18

–3

–26

2

Forrás: Eurostat.

| (68) | A Bizottság megvizsgálta, hogy a VI során az érintett ország exportáló gyártói alacsonyabb árakat kínáltak-e a közösségi gazdasági ágazat árainál. Az árak összehasonlíthatóságának megteremtéséhez a közösségi gyártók árait a gyártelepi árhoz igazították. |
| --- | --- |

(68)

A Bizottság megvizsgálta, hogy a VI során az érintett ország exportáló gyártói alacsonyabb árakat kínáltak-e a közösségi gazdasági ágazat árainál. Az árak összehasonlíthatóságának megteremtéséhez a közösségi gyártók árait a gyártelepi árhoz igazították.

| (69) | Az ezen az alapon megállapított áralákínálás mértéke 7,6 % volt. |
| --- | --- |

(69)

Az ezen az alapon megállapított áralákínálás mértéke 7,6 % volt.

3.   A közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzete

a)   A teljes tevékenységhez kapcsolódó tényezők elemzése, a kötött felhasználást is beleértve

| (70) | A közösségi gazdasági ágazat termelése a bázisidőszakban 11 %-kal emelkedett, bizonyos mértékben követve ezzel a közösségi fogyasztás tendenciáját. A termelés 2002-ben tapasztalt 3 százalékpontos csökkenése egybeesett a KM közösségi piaci fogyasztásának visszaesésével.
  6. Táblázat –   A termelés volumene










  Termelés volumene | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 101 | 98 | 108 | 111 |
| Tendencia, év/év | | 1 | –3 | 10 | 3 |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai. |

(70)

A közösségi gazdasági ágazat termelése a bázisidőszakban 11 %-kal emelkedett, bizonyos mértékben követve ezzel a közösségi fogyasztás tendenciáját. A termelés 2002-ben tapasztalt 3 százalékpontos csökkenése egybeesett a KM közösségi piaci fogyasztásának visszaesésével.

6. Táblázat –   A termelés volumene

Termelés volumene

2000

2001

2002

2003

VI

Index

100

101

98

108

111

Tendencia, év/év

1

–3

10

3

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.

| (71) | A bázisidőszakban a közösségi gazdasági ágazat termelési kapacitása 2000 és 2002 között először stabil maradt, majd 2002 és a VI között 3 %-kal nőtt.
  7. Táblázat –   A termelési kapacitás










  Termelési kapacitás | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 100 | 100 | 103 | 103 |
| Tendencia, év/év | | 0 | 0 | 3 | 0 |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai. |

(71)

A bázisidőszakban a közösségi gazdasági ágazat termelési kapacitása 2000 és 2002 között először stabil maradt, majd 2002 és a VI között 3 %-kal nőtt.

7. Táblázat –   A termelési kapacitás

Termelési kapacitás

2000

2001

2002

2003

VI

Index

100

100

100

103

103

Tendencia, év/év

0

0

3

0

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.

| (72) | A bázisidőszakban a kapacitáskihasználás ugyanazt a tendenciát követte, mint a közösségi termelés és fogyasztás. 2000 és 2002 között a kapacitáskihasználás 2 %-kal csökkent, de 2002-t követően emelkedett és így a bázisidőszak során 7 %-kal nőtt.
  8. Táblázat –   Kapacitáskihasználás










  Kapacitáskihasználás | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 101 | 98 | 105 | 107 |
| Tendencia, év/év | | 1 | –3 | 7 | 2 |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai. |

(72)

A bázisidőszakban a kapacitáskihasználás ugyanazt a tendenciát követte, mint a közösségi termelés és fogyasztás. 2000 és 2002 között a kapacitáskihasználás 2 %-kal csökkent, de 2002-t követően emelkedett és így a bázisidőszak során 7 %-kal nőtt.

8. Táblázat –   Kapacitáskihasználás

Kapacitáskihasználás

2000

2001

2002

2003

VI

Index

100

101

98

105

107

Tendencia, év/év

1

–3

7

2

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.

| (73) | A bázisidőszakban a pénzforgalom ingadozott. Ennek ellenére összességében ugyanazon a szinten (– 1 %) maradt.
  9. Táblázat –   Pénzforgalom










  Pénzforgalom | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 127 | 103 | 127 | 99 |
| Tendencia, év/év | | 27 | –25 | 25 | –28 |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai. |

(73)

A bázisidőszakban a pénzforgalom ingadozott. Ennek ellenére összességében ugyanazon a szinten (– 1 %) maradt.

9. Táblázat –   Pénzforgalom

Pénzforgalom

2000

2001

2002

2003

VI

Index

100

127

103

127

99

Tendencia, év/év

27

–25

25

–28

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.

| (74) | A beruházások 23 %-kal csökkentek a bázisidőszak alatt. Mindezek ellenére továbbra is jelentősek voltak, és a VI alatt a közösségi gazdasági ágazat teljes forgalmának hozzávetőlegesen 10 %-át képezték.
  10. Táblázat –   Beruházások










  Beruházások | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 141 | 79 | 59 | 77 |
| Tendencia, év/év | | 41 | –62 | –20 | 18 |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai. |

(74)

A beruházások 23 %-kal csökkentek a bázisidőszak alatt. Mindezek ellenére továbbra is jelentősek voltak, és a VI alatt a közösségi gazdasági ágazat teljes forgalmának hozzávetőlegesen 10 %-át képezték.

10. Táblázat –   Beruházások

Beruházások

2000

2001

2002

2003

VI

Index

100

141

79

59

77

Tendencia, év/év

41

–62

–20

18

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.

| (75) | A Bizottság nem tapasztalta, hogy a bázisidőszakban a közösségi gazdasági ágazatnak nehézségei lettek volna a tőkebevonásban. |
| --- | --- |

(75)

A Bizottság nem tapasztalta, hogy a bázisidőszakban a közösségi gazdasági ágazatnak nehézségei lettek volna a tőkebevonásban.

| (76) | Az alábbi táblázat azt mutatja, hogy a bázisidőszakban a készletek 88 %-kal, vagyis jelentősen nőttek. Ez az emelkedés abszolút mértékben azonban nem jelentős. |
| --- | --- |

(76)

Az alábbi táblázat azt mutatja, hogy a bázisidőszakban a készletek 88 %-kal, vagyis jelentősen nőttek. Ez az emelkedés abszolút mértékben azonban nem jelentős.

| (77) | A készleteknek a termeléshez viszonyított aránya, amely 2000-ben elérte a 4 %-ot, a VI során hozzávetőlegesen 7 %-ra emelkedett.
  11. Táblázat –   Készletek










  Készletek volumene | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 137 | 137 | 146 | 188 |
| Tendencia, év/év | | 37 | 0 | 9 | 42 |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai. |

(77)

A készleteknek a termeléshez viszonyított aránya, amely 2000-ben elérte a 4 %-ot, a VI során hozzávetőlegesen 7 %-ra emelkedett.

11. Táblázat –   Készletek

Készletek volumene

2000

2001

2002

2003

VI

Index

100

137

137

146

188

Tendencia, év/év

37

0

9

42

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.

| (78) | A 2000 és 2002 közötti 8 %-os emelkedés után a foglalkoztatás 2003-ban és a VI során is csökkent. Összességében 4 %-kal csökkent a bázisidőszakban.
  12. Táblázat –   Alkalmazottak










  Az alkalmazottak száma | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 106 | 108 | 104 | 96 |
| Tendencia, év/év | | 6 | 2 | –4 | –8 |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai. |

(78)

A 2000 és 2002 közötti 8 %-os emelkedés után a foglalkoztatás 2003-ban és a VI során is csökkent. Összességében 4 %-kal csökkent a bázisidőszakban.

12. Táblázat –   Alkalmazottak

Az alkalmazottak száma

2000

2001

2002

2003

VI

Index

100

106

108

104

96

Tendencia, év/év

6

2

–4

–8

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.

| (79) | A termelés növekedésével és a foglalkoztatás csökkenésével egyidejűleg a bázisidőszakban a termelékenység 15 %-kal emelkedett.
  13. Táblázat –   Termelékenység










  Termelékenység (tonna/alkalmazott) | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 96 | 91 | 104 | 115 |
| Tendencia, év/év | | –4 | –5 | 13 | 11 |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai. |

(79)

A termelés növekedésével és a foglalkoztatás csökkenésével egyidejűleg a bázisidőszakban a termelékenység 15 %-kal emelkedett.

13. Táblázat –   Termelékenység

Termelékenység (tonna/alkalmazott)

2000

2001

2002

2003

VI

Index

100

96

91

104

115

Tendencia, év/év

–4

–5

13

11

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.

| (80) | A bázisidőszakban a közösségi gazdasági ágazat bérköltségei fokozatosan emelkedtek. 2000 és a VI között a teljes növekedés 32 % volt.
  14. Táblázat –   Bérek










  Bérek | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 106 | 111 | 118 | 132 |
| Tendencia, év/év | | 6 | 5 | 7 | 14 |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai. |

(80)

A bázisidőszakban a közösségi gazdasági ágazat bérköltségei fokozatosan emelkedtek. 2000 és a VI között a teljes növekedés 32 % volt.

14. Táblázat –   Bérek

Bérek

2000

2001

2002

2003

VI

Index

100

106

111

118

132

Tendencia, év/év

6

5

7

14

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.

b)   A szabadpiaci tevékenységhez kapcsolódó tényezők elemzése

| (81) | A közösségi gazdasági ágazatnak a Közösség piacán a független vevőknek történő eladásai 2000 és 2003 között 9 %-kal csökkentek, viszont a VI során nőttek, ennek következtében a bázisidőszakban 3 %-kal nőttek.
  15. Táblázat –   A közösségi gazdasági ágazat eladásai a független feleknek










  A közösségi gazdasági ágazat eladásai a független feleknek | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 91 | 91 | 91 | 103 |
| Tendencia, év/év | | –9 | 0 | 0 | 12 |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai. |

(81)

A közösségi gazdasági ágazatnak a Közösség piacán a független vevőknek történő eladásai 2000 és 2003 között 9 %-kal csökkentek, viszont a VI során nőttek, ennek következtében a bázisidőszakban 3 %-kal nőttek.

15. Táblázat –   A közösségi gazdasági ágazat eladásai a független feleknek

A közösségi gazdasági ágazat eladásai a független feleknek

2000

2001

2002

2003

VI

Index

100

91

91

91

103

Tendencia, év/év

–9

0

0

12

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.

| (82) | A bázisidőszakban a KM közösségi szabadpiacán a közösségi gazdasági ágazat által felszámított átlagos eladási árak fokozatosan emelkedtek. 2000 és a VI között a teljes növekedés 25 % volt.
  16. Táblázat –   A közösségi gazdasági ágazat eladási árai










  A közösségi gazdasági ágazat eladási árai | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 112 | 117 | 119 | 125 |
| Tendencia, év/év | | 12 | 5 | 2 | 6 |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai. |

(82)

A bázisidőszakban a KM közösségi szabadpiacán a közösségi gazdasági ágazat által felszámított átlagos eladási árak fokozatosan emelkedtek. 2000 és a VI között a teljes növekedés 25 % volt.

16. Táblázat –   A közösségi gazdasági ágazat eladási árai

A közösségi gazdasági ágazat eladási árai

2000

2001

2002

2003

VI

Index

100

112

117

119

125

Tendencia, év/év

12

5

2

6

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.

| (83) | A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése a 2000 és a VI között évi 26 %-ról 20 %-ra csökkent.
  17. Táblázat –   A közösségi gazdasági ágazat eladásainak piaci részesedése










  A közösségi gazdasági ágazat eladásainak piaci részesedése | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A szabadpiac százaléka | 26 % | 21 % | 23 % | 20 % | 20 % |
| Index | 100 | 80 | 90 | 77 | 78 |
| Tendencia, év/év | | –20 | 10 | –13 | 1 |
| Forrás: Eurostat és a közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott ellenőrzött válaszai. |

(83)

A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése a 2000 és a VI között évi 26 %-ról 20 %-ra csökkent.

17. Táblázat –   A közösségi gazdasági ágazat eladásainak piaci részesedése

A közösségi gazdasági ágazat eladásainak piaci részesedése

2000

2001

2002

2003

VI

A szabadpiac százaléka

26 %

21 %

23 %

20 %

20 %

Index

100

80

90

77

78

Tendencia, év/év

–20

10

–13

1

Forrás: Eurostat és a közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott ellenőrzött válaszai.

| (84) | Miközben a közösségi fogyasztás a bázisidőszakban 32 %-kal nőtt, a közösségi gazdasági ágazat szabadpiaci eladásai csupán 3 %-kal nőttek, és a közösségi gazdasági ágazat szabadpiaci részesedése 6 %-kal csökkent is. Emiatt a közösségi fogyasztás növekedésének tendenciáját nem követte a közösségi gazdasági ágazat eladásainak ennek megfelelő mértékű növekedése. |
| --- | --- |

(84)

Miközben a közösségi fogyasztás a bázisidőszakban 32 %-kal nőtt, a közösségi gazdasági ágazat szabadpiaci eladásai csupán 3 %-kal nőttek, és a közösségi gazdasági ágazat szabadpiaci részesedése 6 %-kal csökkent is. Emiatt a közösségi fogyasztás növekedésének tendenciáját nem követte a közösségi gazdasági ágazat eladásainak ennek megfelelő mértékű növekedése.

| (85) | A bázisidőszak alatt a független feleknek történő eladás nettó értékének százalékában kifejezett nyereségesség a következőképpen alakult:
  18. Táblázat –   Nyereségesség










  Nyereségesség | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A nettó eladási érték százalékos aránya | –3,1 % | 0 % | 3,9 % | 8,4 % | 11,4 % |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai. |

(85)

A bázisidőszak alatt a független feleknek történő eladás nettó értékének százalékában kifejezett nyereségesség a következőképpen alakult:

18. Táblázat –   Nyereségesség

Nyereségesség

2000

2001

2002

2003

VI

A nettó eladási érték százalékos aránya

–3,1 %

0 %

3,9 %

8,4 %

11,4 %

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.

| (86) | A közösségi gazdasági ágazat nyereségessége ugyanazt a tendenciát követte, mint a közösségi gazdasági ágazat eladási árai. A veszteséges 2000. évet és a nem ráfizetéses, de nyereséget sem hozó 2001. évet követően 2002-t és az azt követő éveket a közösségi gazdasági ágazat nyereséggel zárta. 2002 és a VI között a nyereségesség 3,9 %-ról 11,4 %-ra emelkedett. Ez elsősorban annak volt köszönhető, hogy nagyobb hozzáadott értéket képviselő termékek gyártására álltak át. A bázisidőszakban a közösségi gazdasági ágazat által elért nyereség átlagosan 4,5 % volt. |
| --- | --- |

(86)

A közösségi gazdasági ágazat nyereségessége ugyanazt a tendenciát követte, mint a közösségi gazdasági ágazat eladási árai. A veszteséges 2000. évet és a nem ráfizetéses, de nyereséget sem hozó 2001. évet követően 2002-t és az azt követő éveket a közösségi gazdasági ágazat nyereséggel zárta. 2002 és a VI között a nyereségesség 3,9 %-ról 11,4 %-ra emelkedett. Ez elsősorban annak volt köszönhető, hogy nagyobb hozzáadott értéket képviselő termékek gyártására álltak át. A bázisidőszakban a közösségi gazdasági ágazat által elért nyereség átlagosan 4,5 % volt.

| (87) | A beruházások megtérülése – amely a beruházások nettó könyv szerinti értékéhez viszonyítva a nyereségek és veszteségek arányaként fejeződik ki – a nyereségességgel azonos tendenciákat mutatott.
  19. Táblázat –   A beruházások megtérülése










  Beruházások megtérülése | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | –2,9 % | 0 % | 3,2 % | 7,8 % | 11,5 % |
| Index | – 100 | –1 | 114 | 275 | 403 |
| Tendencia, év/év | | 99 | 115 | 161 | 128 |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai. |

(87)

A beruházások megtérülése – amely a beruházások nettó könyv szerinti értékéhez viszonyítva a nyereségek és veszteségek arányaként fejeződik ki – a nyereségességgel azonos tendenciákat mutatott.

19. Táblázat –   A beruházások megtérülése

Beruházások megtérülése

2000

2001

2002

2003

VI

%

–2,9 %

0 %

3,2 %

7,8 %

11,5 %

Index

– 100

–1

114

275

403

Tendencia, év/év

99

115

161

128

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.

4.   Egyéb tényezők hatása

| (88) | A közösségi gazdasági ágazat KM-exportja a bázisidőszakban ingadozó volt. A VI során azonban összességében a 2000. évi szinten maradt (a csökkenés elenyésző, mindössze 1 %-os volt). A VI alatt az export még így is elérte a közösségi gazdasági ágazat teljes termelésének mintegy 40 %-át.
  20. Táblázat –   A közösségi gazdasági ágazat kivitele










  A közösségi gazdasági ágazat kivitele | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 104 | 95 | 113 | 99 |
| Tendencia, év/év | | 4 | –9 | 18 | –13 |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai. |

(88)

A közösségi gazdasági ágazat KM-exportja a bázisidőszakban ingadozó volt. A VI során azonban összességében a 2000. évi szinten maradt (a csökkenés elenyésző, mindössze 1 %-os volt). A VI alatt az export még így is elérte a közösségi gazdasági ágazat teljes termelésének mintegy 40 %-át.

20. Táblázat –   A közösségi gazdasági ágazat kivitele

A közösségi gazdasági ágazat kivitele

2000

2001

2002

2003

VI

Index

100

104

95

113

99

Tendencia, év/év

4

–9

18

–13

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.

| (89) | A KNK-n kívüli országokból a Közösségbe behozott KM mennyisége így alakult:
  21. Táblázat –   Az egyéb harmadik országokból származó import










  Tonna | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ausztrália | 49 032 | 66 582 | 42 599 | 68 090 | 63 043 |
| Észak-Korea | 26 660 | 71 385 | 36 614 | 38 245 | 35 172 |
| Törökország | 43 625 | 40 463 | 33 446 | 22 625 | 42 763 |
| Brazília | 31 831 | 25 916 | 25 872 | 25 610 | 39 017 |
| Oroszország | 2 520 | 12 928 | 8 107 | 9 773 | 24 380 |
| Dél-Korea | 0 | 1 528 | 1 202 | 1 879 | 4 893 |
| Az összes többi exportőr | 10 376 | 139 240 | 129 401 | 136 807 | 149 284 |
| Összes harmadik ország | 164 044 | 358 042 | 277 240 | 303 027 | 358 552 |
| Index | 100 | 218 | 169 | 185 | 219 |
| Tendencia, év/év | | 118 | –49 | 16 | 34 |
| Forrás: Eurostat és a kérelmező gyártóktól kapott piaci információk. |

(89)

A KNK-n kívüli országokból a Közösségbe behozott KM mennyisége így alakult:

21. Táblázat –   Az egyéb harmadik országokból származó import

Tonna

2000

2001

2002

2003

VI

Ausztrália

49 032

66 582

42 599

68 090

63 043

Észak-Korea

26 660

71 385

36 614

38 245

35 172

Törökország

43 625

40 463

33 446

22 625

42 763

Brazília

31 831

25 916

25 872

25 610

39 017

Oroszország

2 520

12 928

8 107

9 773

24 380

Dél-Korea

0

1 528

1 202

1 879

4 893

Az összes többi exportőr

10 376

139 240

129 401

136 807

149 284

Összes harmadik ország

164 044

358 042

277 240

303 027

358 552

Index

100

218

169

185

219

Tendencia, év/év

118

–49

16

34

Forrás: Eurostat és a kérelmező gyártóktól kapott piaci információk.

| (90) | A KNK-n kívüli harmadik országokból érkező teljes KM-behozatal mennyisége a bázisidőszak folyamán a 2000. évi 164 044 tonnáról a VI során 358 552 tonnára növekedett. A Közösségbe irányuló export java Ausztráliából, Észak-Koreából, Törökországból, Brazíliából, Oroszországból és Dél-Koreából származik. |
| --- | --- |

(90)

A KNK-n kívüli harmadik országokból érkező teljes KM-behozatal mennyisége a bázisidőszak folyamán a 2000. évi 164 044 tonnáról a VI során 358 552 tonnára növekedett. A Közösségbe irányuló export java Ausztráliából, Észak-Koreából, Törökországból, Brazíliából, Oroszországból és Dél-Koreából származik.

| (91) | A KNK-n kívüli harmadik országokból származó import piaci részesedése a bázisidőszak során 15,6 százalékponttal nőtt és 39,3 %-ot tett ki.
  22. Táblázat –   Az egyéb harmadik országokból származó import piaci részesedése










  Az egyéb harmadik országokból származó import piaci részesedése | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A szabadpiac százaléka | 23,7 % | 45,2 % | 39,5 % | 37,1 % | 39,3 % |
| Index | 100 | 191 | 167 | 157 | 166 |
| Tendencia, év/év | | 91 | –24 | –10 | 9 |
| Forrás: Eurostat és a kérelmező gyártóktól kapott piaci információk. |

(91)

A KNK-n kívüli harmadik országokból származó import piaci részesedése a bázisidőszak során 15,6 százalékponttal nőtt és 39,3 %-ot tett ki.

22. Táblázat –   Az egyéb harmadik országokból származó import piaci részesedése

Az egyéb harmadik országokból származó import piaci részesedése

2000

2001

2002

2003

VI

A szabadpiac százaléka

23,7 %

45,2 %

39,5 %

37,1 %

39,3 %

Index

100

191

167

157

166

Tendencia, év/év

91

–24

–10

9

Forrás: Eurostat és a kérelmező gyártóktól kapott piaci információk.

| (92) | Az egyéb harmadik országok átlagos importárai magasabbak voltak a közösségi gazdasági ágazat VI alatti átlagos importárainál, eltekintve Észak-Koreától, Oroszországtól és Dél-Koreától. Meg kell azonban jegyezni, hogy az érintett termék ezen három országból származó importja a bázisidőszakban az összes Közösségbe irányuló importnak csupán 8,9 %-át képviselte, és összesített piaci részesedésük – a KNK 40 %-os piaci részesedésével szemben – 7,1 %-ot tett ki.
  23. Táblázat –   Behozatal a Közösségbe egyéb harmadik országokból – árak










  Behozatal a Közösségbe egyéb harmadik országokból (EUR) | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ausztrália | 235 | 228 | 225 | 213 | 183 |
| Észak-Korea | 111 | 128 | 128 | 109 | 128 |
| Törökország | 164 | 181 | 184 | 160 | 169 |
| Brazília | 182 | 180 | 200 | 201 | 188 |
| Oroszország | 122 | 132 | 133 | 119 | 114 |
| Dél-Korea | n.a. | 139 | 154 | 126 | 132 |
| Egyéb | 178 | 223 | 186 | 196 | 229 |
| Forrás: Eurostat. |

(92)

Az egyéb harmadik országok átlagos importárai magasabbak voltak a közösségi gazdasági ágazat VI alatti átlagos importárainál, eltekintve Észak-Koreától, Oroszországtól és Dél-Koreától. Meg kell azonban jegyezni, hogy az érintett termék ezen három országból származó importja a bázisidőszakban az összes Közösségbe irányuló importnak csupán 8,9 %-át képviselte, és összesített piaci részesedésük – a KNK 40 %-os piaci részesedésével szemben – 7,1 %-ot tett ki.

23. Táblázat –   Behozatal a Közösségbe egyéb harmadik országokból – árak

Behozatal a Közösségbe egyéb harmadik országokból (EUR)

2000

2001

2002

2003

VI

Ausztrália

235

228

225

213

183

Észak-Korea

111

128

128

109

128

Törökország

164

181

184

160

169

Brazília

182

180

200

201

188

Oroszország

122

132

133

119

114

Dél-Korea

n.a.

139

154

126

132

Egyéb

178

223

186

196

229

Forrás: Eurostat.

| (93) | A fentiek alapján megállapították, hogy az érintett terméknek az egyéb harmadik országból származó behozatala a bázisidőszakban nem volt jelentős hatással a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetére. |
| --- | --- |

(93)

A fentiek alapján megállapították, hogy az érintett terméknek az egyéb harmadik országból származó behozatala a bázisidőszakban nem volt jelentős hatással a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetére.

5.   Következtetés a közösségi gazdasági ágazat helyzetéről

| (94) | A hatályban lévő intézkedéseknek köszönhetően a közösségi gazdasági ágazat 2000 óta részben erőre kapott. A teljes közösségi fogyasztás növekedésével párhuzamosan a közösségi gazdasági ágazat növelni tudta az eladások volumenét és emelte az árakat. Az olyan gazdasági tényezők, mint a termelés, a termelőkapacitás és a kapacitáskihasználás, továbbá a nyereségesség, a beruházások megtérülése és a termelékenység ugyancsak kedvezően alakultak. Ezek a mutatók azt igazolják, hogy a közösségi gazdasági ágazat bizonyos sikereket ért el a versenyképesség növelésére irányuló erőfeszítéseiben. A közösségi gazdasági ágazat Közösségen belüli eladásai 2002 óta nyereséget hoznak. |
| --- | --- |

(94)

A hatályban lévő intézkedéseknek köszönhetően a közösségi gazdasági ágazat 2000 óta részben erőre kapott. A teljes közösségi fogyasztás növekedésével párhuzamosan a közösségi gazdasági ágazat növelni tudta az eladások volumenét és emelte az árakat. Az olyan gazdasági tényezők, mint a termelés, a termelőkapacitás és a kapacitáskihasználás, továbbá a nyereségesség, a beruházások megtérülése és a termelékenység ugyancsak kedvezően alakultak. Ezek a mutatók azt igazolják, hogy a közösségi gazdasági ágazat bizonyos sikereket ért el a versenyképesség növelésére irányuló erőfeszítéseiben. A közösségi gazdasági ágazat Közösségen belüli eladásai 2002 óta nyereséget hoznak.

| (95) | A többi mutató vonatkozásában ugyanakkor kedvezőtlenek a fejlemények: visszaesett a közösségi gazdasági ágazat szabadpiaci részesedése, csökkentek a beruházások, ezzel szemben nőttek a készletek, és emelkedtek a termelési és a bérköltségek. Ennek ellenére megállapítható, hogy a bázisidőszakban a közösségi gazdasági ágazat helyzete összességében javult, még annak ellenére is, hogy a fellendülés csupán részleges. A közösségi gazdasági ágazat fellendülése azonban bármikor megszakadhat, egyebek között a KNK-ból származó dömpingelt import erősödő árleszorító hatása miatt. |
| --- | --- |

(95)

A többi mutató vonatkozásában ugyanakkor kedvezőtlenek a fejlemények: visszaesett a közösségi gazdasági ágazat szabadpiaci részesedése, csökkentek a beruházások, ezzel szemben nőttek a készletek, és emelkedtek a termelési és a bérköltségek. Ennek ellenére megállapítható, hogy a bázisidőszakban a közösségi gazdasági ágazat helyzete összességében javult, még annak ellenére is, hogy a fellendülés csupán részleges. A közösségi gazdasági ágazat fellendülése azonban bármikor megszakadhat, egyebek között a KNK-ból származó dömpingelt import erősödő árleszorító hatása miatt.

| (96) | A közösségi gazdasági ágazat talpra állítására irányuló próbálkozások folytán nem állapítható meg, hogy a dömpingelt import által okozott kár folytatódna. Ezért a Bizottság megvizsgálta, hogy az intézkedések megszűnése a kár megismétlődéséhez vezethet-e. |
| --- | --- |

(96)

A közösségi gazdasági ágazat talpra állítására irányuló próbálkozások folytán nem állapítható meg, hogy a dömpingelt import által okozott kár folytatódna. Ezért a Bizottság megvizsgálta, hogy az intézkedések megszűnése a kár megismétlődéséhez vezethet-e.

G.   A KÁROKOZÁS MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (97) | Ami a közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt várható hatást illeti, a hatályban lévő intézkedések lejárta esetén számos tényezőt kell figyelembe venni a fent összefoglalt elemekkel együtt. |
| --- | --- |

(97)

Ami a közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt várható hatást illeti, a hatályban lévő intézkedések lejárta esetén számos tényezőt kell figyelembe venni a fent összefoglalt elemekkel együtt.

| (98) | A KNK-ból és egyéb harmadik országokból a Közösségbe érkező behozatal összehasonlítása jelentős különbségeket mutatott az árakat illetően. Az egyéb harmadik országokból származó import árai – Oroszország, Észak-Korea és Dél-Korea kivételével – a bázisidőszakban magasabbak voltak, mint a közösségi gazdasági ágazat eladási árai, miközben a dömpingelt kínai import átlagos ára 10 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(98)

A KNK-ból és egyéb harmadik országokból a Közösségbe érkező behozatal összehasonlítása jelentős különbségeket mutatott az árakat illetően. Az egyéb harmadik országokból származó import árai – Oroszország, Észak-Korea és Dél-Korea kivételével – a bázisidőszakban magasabbak voltak, mint a közösségi gazdasági ágazat eladási árai, miközben a dömpingelt kínai import átlagos ára 10 %-kal csökkent.

| (99) | Ami az Oroszországból, Észak-Koreából és Dél-Koreából származó import viszonylag alacsony árait illeti, ezen országoknak az EK-ba irányuló exportjának átlagos árai arányukban kevésbé csökkentek, mint az EK-ba irányuló kínai exporté. Ráadásul az ezekből az országokból származó import a kínai importhoz képest volumenét tekintve nagyon alacsony maradt. A VI során Oroszország, Észak-Korea és Dél-Korea összesített piaci részesedése 7,1 % volt, azaz a KNK piaci részesedésének kevesebb mint egyötöde. Emiatt a VI során a kínai importnak a Közösség KM-piacára gyakorolt gazdasági hatása messze meghaladta az Oroszországból, Észak-Koreából és Dél-Koreából származó import hatásait, és semmi sem utal arra, hogy ez változna a jövőben. |
| --- | --- |

(99)

Ami az Oroszországból, Észak-Koreából és Dél-Koreából származó import viszonylag alacsony árait illeti, ezen országoknak az EK-ba irányuló exportjának átlagos árai arányukban kevésbé csökkentek, mint az EK-ba irányuló kínai exporté. Ráadásul az ezekből az országokból származó import a kínai importhoz képest volumenét tekintve nagyon alacsony maradt. A VI során Oroszország, Észak-Korea és Dél-Korea összesített piaci részesedése 7,1 % volt, azaz a KNK piaci részesedésének kevesebb mint egyötöde. Emiatt a VI során a kínai importnak a Közösség KM-piacára gyakorolt gazdasági hatása messze meghaladta az Oroszországból, Észak-Koreából és Dél-Koreából származó import hatásait, és semmi sem utal arra, hogy ez változna a jövőben.

| (100) | Amint azt a (44)–(50) preambulumbekezdés már részletesebben ismertette, ha nem gondoskodnak a dömpingellenes intézkedések meghosszabbításáról, az érintett termék KNK-ból származó dömpingelt exportja valószínűleg megnövekszik, és az árak az alábbi okok miatt csökkennek:






  — | a KNK jelentős termelőkapacitás-tartalékokkal és a világ jelentősebb magnezitkészletével rendelkezik, |
| --- | --- | --- |

(100)

Amint azt a (44)–(50) preambulumbekezdés már részletesebben ismertette, ha nem gondoskodnak a dömpingellenes intézkedések meghosszabbításáról, az érintett termék KNK-ból származó dömpingelt exportja valószínűleg megnövekszik, és az árak az alábbi okok miatt csökkennek:

—

a KNK jelentős termelőkapacitás-tartalékokkal és a világ jelentősebb magnezitkészletével rendelkezik,

| — | az ár- és mennyiségi tendenciák már a bázisidőszakban is az árak valószínűsíthető további csökkenésére és a mennyiségek emelkedésére utaltak, |
| --- | --- |

—

az ár- és mennyiségi tendenciák már a bázisidőszakban is az árak valószínűsíthető további csökkenésére és a mennyiségek emelkedésére utaltak,

| — | az árak, amelyeket a kínai exportőrök a dömpingellenes intézkedések hiánya esetén felszámítanának, potenciálisan rendkívül alacsonyak lennének, ha úgy tekintjük, hogy az exportengedélyezési díjat is tartalmazzák, |
| --- | --- |

—

az árak, amelyeket a kínai exportőrök a dömpingellenes intézkedések hiánya esetén felszámítanának, potenciálisan rendkívül alacsonyak lennének, ha úgy tekintjük, hogy az exportengedélyezési díjat is tartalmazzák,

| — | a közösségi piac a mennyiség vonatkozásában rendkívül vonzó, és mivel nem valószínű, hogy a harmadik országokba irányuló export jelentős mértékben emelkedik, a kínai exportőrök – amennyiben a jelenlegi intézkedések hatálya lejár – exportáraik további csökkentésével ugyancsak megkísérelnék részesedésük növelését az EK piacából. |
| --- | --- |

—

a közösségi piac a mennyiség vonatkozásában rendkívül vonzó, és mivel nem valószínű, hogy a harmadik országokba irányuló export jelentős mértékben emelkedik, a kínai exportőrök – amennyiben a jelenlegi intézkedések hatálya lejár – exportáraik további csökkentésével ugyancsak megkísérelnék részesedésük növelését az EK piacából.

| (101) | Megállapítható, hogy az alacsony és csökkenő árú, jelentős mennyiségű kínai import növekvő nyomást fejtett ki a közösségi KM-piacra, ami minden valószínűség szerint folytatólagosan erősödni fog, amennyiben a dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztik, mivel a KNK-ból származó import árai valószínűleg csökkenni fognak, miközben az export mennyisége megnő. A KNK-ból származó import erősödése nagyon nagy valószínűséggel tovább csökkentené a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedését, és tekintettel arra, hogy a bázisidőszak során a közösségi gazdasági ágazat eladási árai és nyereségessége megegyező tendenciát mutattak, az árakra gyakorolt fokozott nyomás szinte teljes bizonyossággal a közösségi gazdasági ágazat profitjának csökkenéséhez vezetne. Nagyon valószínű továbbá, hogy a többi mutató is negatívan fog alakulni, mihelyt a közösségi gazdasági ágazat eladásai csökkennek, és szembesülnie kell a jelentősen csökkenő árakkal. |
| --- | --- |

(101)

Megállapítható, hogy az alacsony és csökkenő árú, jelentős mennyiségű kínai import növekvő nyomást fejtett ki a közösségi KM-piacra, ami minden valószínűség szerint folytatólagosan erősödni fog, amennyiben a dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztik, mivel a KNK-ból származó import árai valószínűleg csökkenni fognak, miközben az export mennyisége megnő. A KNK-ból származó import erősödése nagyon nagy valószínűséggel tovább csökkentené a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedését, és tekintettel arra, hogy a bázisidőszak során a közösségi gazdasági ágazat eladási árai és nyereségessége megegyező tendenciát mutattak, az árakra gyakorolt fokozott nyomás szinte teljes bizonyossággal a közösségi gazdasági ágazat profitjának csökkenéséhez vezetne. Nagyon valószínű továbbá, hogy a többi mutató is negatívan fog alakulni, mihelyt a közösségi gazdasági ágazat eladásai csökkennek, és szembesülnie kell a jelentősen csökkenő árakkal.

| (102) | Egyéb olyan tényezőkre, amelyek valószínűleg károkozással járnának a közösségi gazdasági ágazatra nézve, vélhetően nem kell számítani. Az egyéb országokból származó import árai vagy magasabbak voltak, mint a KNK-ból származó importé, vagy a szóban forgó mennyiségek sokkal kisebbek voltak, és semmi sem utal arra, hogy ez a jövőben megváltozna. |
| --- | --- |

(102)

Egyéb olyan tényezőkre, amelyek valószínűleg károkozással járnának a közösségi gazdasági ágazatra nézve, vélhetően nem kell számítani. Az egyéb országokból származó import árai vagy magasabbak voltak, mint a KNK-ból származó importé, vagy a szóban forgó mennyiségek sokkal kisebbek voltak, és semmi sem utal arra, hogy ez a jövőben megváltozna.

| (103) | A fentiek fényében arra a következtetésre jutottak, hogy az intézkedések megszűntetése a közösségi gazdasági ágazat számára minden valószínűség szerint a kár megismétlődését eredményezné a dömpingelt export miatt. |
| --- | --- |

(103)

A fentiek fényében arra a következtetésre jutottak, hogy az intézkedések megszűntetése a közösségi gazdasági ágazat számára minden valószínűség szerint a kár megismétlődését eredményezné a dömpingelt export miatt.

H.   KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

1.   Bevezetés

| (104) | A Bizottság az alaprendelet 21. cikkének megfelelően megvizsgálta, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések meghosszabbítása ellentétes-e a Közösség egészének érdekével. A közösségi érdek meghatározása az összes különböző, érintett érdek felmérésével történt, vagyis a közösségi gazdasági ágazat, az importőrök és forgalmazók, valamint az érintett termék felhasználóinak érdekei alapján. |
| --- | --- |

(104)

A Bizottság az alaprendelet 21. cikkének megfelelően megvizsgálta, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések meghosszabbítása ellentétes-e a Közösség egészének érdekével. A közösségi érdek meghatározása az összes különböző, érintett érdek felmérésével történt, vagyis a közösségi gazdasági ágazat, az importőrök és forgalmazók, valamint az érintett termék felhasználóinak érdekei alapján.

| (105) | Annak érdekében, hogy felmérjék az intézkedések folytatásának, illetve felfüggesztésének várható hatását, a Bizottság információt kért az összes említett érdekelt féltől. A Bizottság kérdőíveket küldött 18 importőrnek és az érintett termék 17 felhasználójának. A kérdőívekre egyetlen importőr sem válaszolt, noha ketten közülük írásos nyilatkozatot tettek. A felhasználók egyike részleges választ adott a kérdőívre. |
| --- | --- |

(105)

Annak érdekében, hogy felmérjék az intézkedések folytatásának, illetve felfüggesztésének várható hatását, a Bizottság információt kért az összes említett érdekelt féltől. A Bizottság kérdőíveket küldött 18 importőrnek és az érintett termék 17 felhasználójának. A kérdőívekre egyetlen importőr sem válaszolt, noha ketten közülük írásos nyilatkozatot tettek. A felhasználók egyike részleges választ adott a kérdőívre.

| (106) | Emlékeztetni kell arra, hogy az előző vizsgálat szerint az intézkedések elfogadását nem tartották ellentétesnek a közösségi érdekkel. Azt is meg kell jegyezni, hogy a jelenlegi vizsgálat már a második lejárati felülvizsgálat, azaz egy olyan helyzet elemzése folyik, amelyre nézve már dömpingellenes intézkedések vannak hatályban. Következésképpen a jelenlegi vizsgálat időzítése és jellege lehetővé teszi, hogy értékeljék az érintett feleket ért indokolatlan negatív hatásokat, amelyeket korábban a jelenlegi dömpingellenes intézkedések gyakorolhattak az érintett felekre. |
| --- | --- |

(106)

Emlékeztetni kell arra, hogy az előző vizsgálat szerint az intézkedések elfogadását nem tartották ellentétesnek a közösségi érdekkel. Azt is meg kell jegyezni, hogy a jelenlegi vizsgálat már a második lejárati felülvizsgálat, azaz egy olyan helyzet elemzése folyik, amelyre nézve már dömpingellenes intézkedések vannak hatályban. Következésképpen a jelenlegi vizsgálat időzítése és jellege lehetővé teszi, hogy értékeljék az érintett feleket ért indokolatlan negatív hatásokat, amelyeket korábban a jelenlegi dömpingellenes intézkedések gyakorolhattak az érintett felekre.

| (107) | Ezek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömping folytatódására és a károkozás megismétlődésére vonatkozó megállapítás ellenére van-e olyan kényszerítő ok, amelyből az állapítható meg, hogy az intézkedések fenntartása ebben a konkrét esetben nem szolgálja a Közösség érdekeit. |
| --- | --- |

(107)

Ezek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömping folytatódására és a károkozás megismétlődésére vonatkozó megállapítás ellenére van-e olyan kényszerítő ok, amelyből az állapítható meg, hogy az intézkedések fenntartása ebben a konkrét esetben nem szolgálja a Közösség érdekeit.

2.   A közösségi gazdasági ágazat érdeke

| (108) | Nem hagyható figyelmen kívül az a korábbi megállapítás, hogy a dömpingellenes intézkedések fenntartása nélkül a dömping magas és növekvő dömpingkülönbözettel folyna, aminek eredményeképpen romlana a közösségi gazdasági ágazat helyzete, amelyről még mindig nem mondható el, hogy stabilizálódott és már teljes talpra állt volna. Másrészt viszont az intézkedések fenntartása hozzásegítheti a közösségi gazdasági ágazatot a teljes talpra álláshoz és a további károk elkerüléséhez. A közösségi gazdasági ágazat erőfeszítései – amelyek termelésének ésszerűsítését és versenyképességének fokozását szolgálják –, illetve a közösségi gazdasági ágazat a bázisidőszak utolsó három évében elért nyeresége azt mutatják, hogy a közösségi gazdasági ágazat élet- és versenyképes. |
| --- | --- |

(108)

Nem hagyható figyelmen kívül az a korábbi megállapítás, hogy a dömpingellenes intézkedések fenntartása nélkül a dömping magas és növekvő dömpingkülönbözettel folyna, aminek eredményeképpen romlana a közösségi gazdasági ágazat helyzete, amelyről még mindig nem mondható el, hogy stabilizálódott és már teljes talpra állt volna. Másrészt viszont az intézkedések fenntartása hozzásegítheti a közösségi gazdasági ágazatot a teljes talpra álláshoz és a további károk elkerüléséhez. A közösségi gazdasági ágazat erőfeszítései – amelyek termelésének ésszerűsítését és versenyképességének fokozását szolgálják –, illetve a közösségi gazdasági ágazat a bázisidőszak utolsó három évében elért nyeresége azt mutatják, hogy a közösségi gazdasági ágazat élet- és versenyképes.

| (109) | A fent említettek alapján szükségesnek tűnik a jelenlegi intézkedések meghosszabbítása, hogy el lehessen kerülni a dömpingelt behozatal hátrányos hatásait, amelyek a közösségi gazdasági ágazat talpra állásának folyamatát és végső soron a puszta létét és ebből eredően számos munkahelyet is veszélyeztetnék. Azt is mérlegelni kell, hogy ha a közösségi gazdasági ágazat megszűnik, akkor az negatív hatással lesz a feldolgozóipari ágazatokra is, mert ezek szállítói köre lényegesen csökkenne. |
| --- | --- |

(109)

A fent említettek alapján szükségesnek tűnik a jelenlegi intézkedések meghosszabbítása, hogy el lehessen kerülni a dömpingelt behozatal hátrányos hatásait, amelyek a közösségi gazdasági ágazat talpra állásának folyamatát és végső soron a puszta létét és ebből eredően számos munkahelyet is veszélyeztetnék. Azt is mérlegelni kell, hogy ha a közösségi gazdasági ágazat megszűnik, akkor az negatív hatással lesz a feldolgozóipari ágazatokra is, mert ezek szállítói köre lényegesen csökkenne.

3.   Az importőrök érdeke

| (110) | Amint az fentebb is olvasható, egyik független importőr sem válaszolt a Bizottság által küldött kérdőívre. Az együttműködés hiánya önmagában is mutatja, hogy az intézkedések kivetése következtében ezen ágazat gazdasági helyzetét nem érte jelentős negatív hatás. Ezt megerősíti az a tény, hogy az importőrök jelentős mértékben folytatták az érintett termék forgalmazását, s még növelték is a behozott mennyiséget a bázisidőszak alatt. |
| --- | --- |

(110)

Amint az fentebb is olvasható, egyik független importőr sem válaszolt a Bizottság által küldött kérdőívre. Az együttműködés hiánya önmagában is mutatja, hogy az intézkedések kivetése következtében ezen ágazat gazdasági helyzetét nem érte jelentős negatív hatás. Ezt megerősíti az a tény, hogy az importőrök jelentős mértékben folytatták az érintett termék forgalmazását, s még növelték is a behozott mennyiséget a bázisidőszak alatt.

| (111) | A Bizottság ezért megállapítja, hogy az érintett termék importőreinek gazdasági helyzetét lényegében nem befolyásolta negatívan a jelenleg hatályban lévő dömpingellenes intézkedések bevezetése. A fentiek alapján az sem valószínű, hogy az intézkedések fenntartása a jövőben gazdasági helyzetük romlásához vezetne. |
| --- | --- |

(111)

A Bizottság ezért megállapítja, hogy az érintett termék importőreinek gazdasági helyzetét lényegében nem befolyásolta negatívan a jelenleg hatályban lévő dömpingellenes intézkedések bevezetése. A fentiek alapján az sem valószínű, hogy az intézkedések fenntartása a jövőben gazdasági helyzetük romlásához vezetne.

4.   A felhasználók érdeke

| (112) | Az érintett termék felhasználói, azaz a feldolgozóipari ágazatok, lényegében a tűzálló anyagok gyártói. Amint az fentebb is olvasható, a 17 felhasználó közül csak egy válaszolt a Bizottság szolgálataitól kapott kérdőívekre, és az is csak részlegesen. Ugyanúgy mint az importőrök esetében, az együttműködés alacsony szintje önmagában is arról tanúskodik, hogy az ágazat gazdasági helyzetét nem érte jelentős negatív hatás az intézkedések következtében. Bár a feldolgozóipari ágazat részéről együttműködő vállalat korlátozottan reprezentatív, mivel a vizsgálati időszakban a érintett termék KNK-ból származó importjának kevesebb mint 5 %-át vásárolta föl, felmérték a hatályban lévő intézkedések hatását a vállalat helyzetére. |
| --- | --- |

(112)

Az érintett termék felhasználói, azaz a feldolgozóipari ágazatok, lényegében a tűzálló anyagok gyártói. Amint az fentebb is olvasható, a 17 felhasználó közül csak egy válaszolt a Bizottság szolgálataitól kapott kérdőívekre, és az is csak részlegesen. Ugyanúgy mint az importőrök esetében, az együttműködés alacsony szintje önmagában is arról tanúskodik, hogy az ágazat gazdasági helyzetét nem érte jelentős negatív hatás az intézkedések következtében. Bár a feldolgozóipari ágazat részéről együttműködő vállalat korlátozottan reprezentatív, mivel a vizsgálati időszakban a érintett termék KNK-ból származó importjának kevesebb mint 5 %-át vásárolta föl, felmérték a hatályban lévő intézkedések hatását a vállalat helyzetére.

| (113) | Ebben az összefüggésben a vizsgálat azt állapította meg, hogy az együttműködő felhasználó a hatályos intézkedések ellenére folytatta a KNK-ból származó KM importját. Ezek az intézkedések tehát nem riasztották el a tűzálló anyagok gyártóit, hogy megváltoztassák ellátási forrásaikat. Jóllehet, a KM a tűzálló anyagok gyártási költségeinek kis részét teszi ki, a kínai importárak továbbra is összehasonlíthatóan alacsonyak és a bázisidőszakban az átlagot tekintve még csökkentek is. Levonható tehát az a következtetés, hogy a dömpingellenes intézkedéseknek nem volt jelentős negatív kihatásuk az érintett termék felhasználóinak költséghelyzetére és nyereségességére. |
| --- | --- |

(113)

Ebben az összefüggésben a vizsgálat azt állapította meg, hogy az együttműködő felhasználó a hatályos intézkedések ellenére folytatta a KNK-ból származó KM importját. Ezek az intézkedések tehát nem riasztották el a tűzálló anyagok gyártóit, hogy megváltoztassák ellátási forrásaikat. Jóllehet, a KM a tűzálló anyagok gyártási költségeinek kis részét teszi ki, a kínai importárak továbbra is összehasonlíthatóan alacsonyak és a bázisidőszakban az átlagot tekintve még csökkentek is. Levonható tehát az a következtetés, hogy a dömpingellenes intézkedéseknek nem volt jelentős negatív kihatásuk az érintett termék felhasználóinak költséghelyzetére és nyereségességére.

| (114) | Az együttműködő felhasználó felvetette, hogy noha az intézkedések fenntartása rövid távon nem fogja jelentősen befolyásolni a helyzetét, közép-, illetve hosszú távon azt eredményezheti, hogy a tűzálló anyagokat egyre inkább az EK-n kívül fogják előállítani és nem a KM-t, azaz a nyersanyagot, hanem a készterméket fogják behozni az EK-ba. |
| --- | --- |

(114)

Az együttműködő felhasználó felvetette, hogy noha az intézkedések fenntartása rövid távon nem fogja jelentősen befolyásolni a helyzetét, közép-, illetve hosszú távon azt eredményezheti, hogy a tűzálló anyagokat egyre inkább az EK-n kívül fogják előállítani és nem a KM-t, azaz a nyersanyagot, hanem a készterméket fogják behozni az EK-ba.

| (115) | Ebben az összefüggésben a fent említettek szerint a hatályos dömpingellenes intézkedéseknek nem az lett az eredménye, hogy a közösségi piac bezárult a KM-behozatal előtt, hanem inkább a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat leküzdéséhez, valamint bizonyos mértékben a dömpingelt behozatal torzító hatásának orvoslásához vezetett. Ha azonos versenylehetőségeket biztosítanak a KM közösségi gazdasági ágazata számára, az EK piacán magasabb fokú versenyt eredményez a különböző KM-szállítók között, beleértve a kínai KM-exportőröket is. |
| --- | --- |

(115)

Ebben az összefüggésben a fent említettek szerint a hatályos dömpingellenes intézkedéseknek nem az lett az eredménye, hogy a közösségi piac bezárult a KM-behozatal előtt, hanem inkább a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat leküzdéséhez, valamint bizonyos mértékben a dömpingelt behozatal torzító hatásának orvoslásához vezetett. Ha azonos versenylehetőségeket biztosítanak a KM közösségi gazdasági ágazata számára, az EK piacán magasabb fokú versenyt eredményez a különböző KM-szállítók között, beleértve a kínai KM-exportőröket is.

| (116) | A Bizottság megállapította továbbá, hogy a KNK-ból származó export árai egyes jelentős piacokon – az USA-t is beleértve – magasabbak voltak, mint a Közösség piacán. Úgy tűnik tehát, hogy az intézkedések következtében a Közösségbe irányuló import árai nem emelkedtek az egyéb harmadik országokba irányuló import árai fölé. Azt az érvet tehát, hogy a dömpingellenes intézkedések fenntartása kihatna a más piacokon való versenyképességre, elvetették. |
| --- | --- |

(116)

A Bizottság megállapította továbbá, hogy a KNK-ból származó export árai egyes jelentős piacokon – az USA-t is beleértve – magasabbak voltak, mint a Közösség piacán. Úgy tűnik tehát, hogy az intézkedések következtében a Közösségbe irányuló import árai nem emelkedtek az egyéb harmadik országokba irányuló import árai fölé. Azt az érvet tehát, hogy a dömpingellenes intézkedések fenntartása kihatna a más piacokon való versenyképességre, elvetették.

| (117) | A Bizottság ezért arra a megállapításra jutott, hogy az intézkedések azonos szinten való fenntartása nem jár a felhasználók helyzetének romlásával. |
| --- | --- |

(117)

A Bizottság ezért arra a megállapításra jutott, hogy az intézkedések azonos szinten való fenntartása nem jár a felhasználók helyzetének romlásával.

5.   A közösségi érdekre vonatkozó következtetés

| (118) | A vizsgálat bebizonyította, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések lehetővé tették, hogy a közösségi gazdasági ágazat valamelyest talpra álljon. Az intézkedések megszüntetése következtében veszélybe kerülne e fellendülés, ami valószínűleg a közösségi gazdasági ágazat megszűnését vonná maga után. Emiatt a közösségi gazdasági ágazatnak érdeke az intézkedések fenntartása. |
| --- | --- |

(118)

A vizsgálat bebizonyította, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések lehetővé tették, hogy a közösségi gazdasági ágazat valamelyest talpra álljon. Az intézkedések megszüntetése következtében veszélybe kerülne e fellendülés, ami valószínűleg a közösségi gazdasági ágazat megszűnését vonná maga után. Emiatt a közösségi gazdasági ágazatnak érdeke az intézkedések fenntartása.

| (119) | Az eddigiek során a már meglévő intézkedések láthatóan nem gyakoroltak jelentős negatív hatást sem a felhasználók, sem az importőrök gazdasági helyzetére. A felhasználóknál a dömpingellenes intézkedések bevezetése által okozott bármilyen árnövekedés, ha egyáltalán volt ilyen, a jelenlegi vizsgálat során gyűjtött információ alapján nem tűnik aránytalannak azzal az előnnyel összehasonlítva, amelyet a közösségi gazdasági ágazat szerzett a dömpingelt behozatal által okozott kereskedelmi torzulás megszűnésével, ugyanakkor a felhasználók a különböző KM-szállítók között az EK piacán folyó versengés folytán további előnyökben részesültek. Így az a következtetés vonható le, hogy semmilyen kényszerítő ok sem szól az érvényes dömpingellenes intézkedések meghosszabbítása ellen. |
| --- | --- |

(119)

Az eddigiek során a már meglévő intézkedések láthatóan nem gyakoroltak jelentős negatív hatást sem a felhasználók, sem az importőrök gazdasági helyzetére. A felhasználóknál a dömpingellenes intézkedések bevezetése által okozott bármilyen árnövekedés, ha egyáltalán volt ilyen, a jelenlegi vizsgálat során gyűjtött információ alapján nem tűnik aránytalannak azzal az előnnyel összehasonlítva, amelyet a közösségi gazdasági ágazat szerzett a dömpingelt behozatal által okozott kereskedelmi torzulás megszűnésével, ugyanakkor a felhasználók a különböző KM-szállítók között az EK piacán folyó versengés folytán további előnyökben részesültek. Így az a következtetés vonható le, hogy semmilyen kényszerítő ok sem szól az érvényes dömpingellenes intézkedések meghosszabbítása ellen.

I.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (120) | Az összes érintett felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján az érvényes intézkedések fenntartása javasolt. A közlés után a feleknek határidőt szabtunk meg a közzétételt követő nyilatkozataik benyújtására. Nem érkeztek észrevételek, amelyek változtattak volna a fenti következtetéseken. |
| --- | --- |

(120)

Az összes érintett felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján az érvényes intézkedések fenntartása javasolt. A közlés után a feleknek határidőt szabtunk meg a közzétételt követő nyilatkozataik benyújtására. Nem érkeztek észrevételek, amelyek változtattak volna a fenti következtetéseken.

| (121) | Az említettekből az következik, hogy a KNK-ból származó KM behozatalára a legutóbb a 360/2000/EK rendelettel kivetett változó dömpingellenes vámot az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a tonnánkénti 120 EUR-s minimálárral kombinálva fenn kell tartani, |
| --- | --- |

(121)

Az említettekből az következik, hogy a KNK-ból származó KM behozatalára a legutóbb a 360/2000/EK rendelettel kivetett változó dömpingellenes vámot az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a tonnánkénti 120 EUR-s minimálárral kombinálva fenn kell tartani,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Kínai Népköztársaságból származó, a 2519 90 30 KN-kód alá tartozó kiégetett magnézia behozatalára végleges dömpingellenes vámot vetnek ki.

(2)   A vám összege:

| a) | a tonnánkénti 120 EUR minimumimportár és a nettó, vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított ár közötti különbség minden esetben, amennyiben utóbbi:






  — | kevesebb mint a minimumimportár, és |
| --- | --- | --- |

a)

a tonnánkénti 120 EUR minimumimportár és a nettó, vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított ár közötti különbség minden esetben, amennyiben utóbbi:

—

kevesebb mint a minimumimportár, és

| — | egy, a Kínai Népköztársaságban székhellyel rendelkező exportőr által közvetlenül egy nem kapcsolt közösségi fél számára kiállított számla alapján lett megállapítva (A439 kiegészítő TARIC-kód); |
| --- | --- |

—

egy, a Kínai Népköztársaságban székhellyel rendelkező exportőr által közvetlenül egy nem kapcsolt közösségi fél számára kiállított számla alapján lett megállapítva (A439 kiegészítő TARIC-kód);

| b) | nulla, ha a nettó vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított árat egy, a Kínai Népköztársaságban székhellyel rendelkező exportőr által közvetlenül egy nem kapcsolt közösségi fél számára kiállított számla alapján állapították meg, és egyenlő a tonnánkénti 120 EUR minimumimportárral vagy magasabb annál (A439 kiegészítő TARIC-kód); |
| --- | --- |

b)

nulla, ha a nettó vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított árat egy, a Kínai Népköztársaságban székhellyel rendelkező exportőr által közvetlenül egy nem kapcsolt közösségi fél számára kiállított számla alapján állapították meg, és egyenlő a tonnánkénti 120 EUR minimumimportárral vagy magasabb annál (A439 kiegészítő TARIC-kód);

| c) | egyenlő egy 63,3 %-os értékvámmal minden egyéb esetben, amelyre nem vonatkozik az a) és b) pont (A999 kiegészítő TARIC-kód). |
| --- | --- |

c)

egyenlő egy 63,3 %-os értékvámmal minden egyéb esetben, amelyre nem vonatkozik az a) és b) pont (A999 kiegészítő TARIC-kód).

(3)   Azokban az esetekben, amikor a dömpingellenes vámot az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerint állapították meg, és amikor az árucikkek a szabad forgalomba kerülésük előtt károsodtak, és ezért a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat megosztják a vámérték meghatározásához a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (7) 145. cikkének megfelelően, a fentiekben meghatározott minimális importárat csökkenteni kell a ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár arányában. A fizetendő vám így megegyezik a csökkentett minimumimportár és a csökkentett, nettó, vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított ár különbségével.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra és egyéb vámeljárásra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napját követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. május 5-én.

a Tanács részéről

az elnök

K.-H. GRASSER

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 306., 1993.12.11., 16. o.

2

(3)  HL L 46., 2000.2.18., 1. o. A 986/2003/EK rendelettel (HL L 143., 2003.6.11., 5. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 143., 2003.6.11., 5. o.

4

(5)  HL C 215., 2004.8.27., 2. o.

5

(6)  HL C 38., 2005.2.15., 2. o.

6

(7)  HL L 253., 1993.10.11., 1. o. A legutóbb a 402/2006/EK rendelettel (HL L 70., 2006.3.9., 35. o.) módosított rendelet.

7

---

| 12.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 125/18 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 125/18

---

A BIZOTTSÁG 717/2006/EK RENDELETE

(2006. május 11.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. május 12-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. május 11-én.

a Bizottság részéről

J. L. DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb a 386/2005/EK rendelettel (HL L 62., 2005.3.9., 3. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2006. május 11-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | 052 | 180,2 |
| 204 | 97,2 |
| 212 | 153,3 |
| 999 | 143,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 126,0 |
| 628 | 155,5 |
| 999 | 140,8 |
| 0709 90 70 | 052 | 113,3 |
| 204 | 25,1 |
| 999 | 69,2 |
| 0805 10 20 | 052 | 46,6 |
| 204 | 33,5 |
| 212 | 69,6 |
| 220 | 40,8 |
| 400 | 40,9 |
| 448 | 50,4 |
| 624 | 54,4 |
| 999 | 48,0 |
| 0805 50 10 | 388 | 50,9 |
| 528 | 56,6 |
| 624 | 61,2 |
| 999 | 56,2 |
| 0808 10 80 | 388 | 87,5 |
| 400 | 138,1 |
| 404 | 98,2 |
| 508 | 79,4 |
| 512 | 82,4 |
| 524 | 84,4 |
| 528 | 97,3 |
| 720 | 91,1 |
| 804 | 106,7 |
| 999 | 96,1 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

052

180,2

204

97,2

212

153,3

999

143,6

0707 00 05

052

126,0

628

155,5

999

140,8

0709 90 70

052

113,3

204

25,1

999

69,2

0805 10 20

052

46,6

204

33,5

212

69,6

220

40,8

400

40,9

448

50,4

624

54,4

999

48,0

0805 50 10

388

50,9

528

56,6

624

61,2

999

56,2

0808 10 80

388

87,5

400

138,1

404

98,2

508

79,4

512

82,4

524

84,4

528

97,3

720

91,1

804

106,7

999

96,1

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 750/2005/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 126., 2005.5.19., 12. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

---

| 12.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 125/20 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 125/20

---

A BIZOTTSÁG 718/2006/EK RENDELETE

(2006. május 11.)

a vajra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről az 581/2004/EK rendelet által szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikke (3) bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | A bizonyos vajtípusokra vonatkozó export-visszatérítésekkel kapcsolatos állandó pályázati felhívás közzétételéről szóló, 2004. március 26-i 581/2004/EK bizottsági rendelet (2) folyamatos pályázati eljárásról rendelkezik. |
| --- | --- |

(1)

A bizonyos vajtípusokra vonatkozó export-visszatérítésekkel kapcsolatos állandó pályázati felhívás közzétételéről szóló, 2004. március 26-i 581/2004/EK bizottsági rendelet (2) folyamatos pályázati eljárásról rendelkezik.

| (2) | A bizonyos tejtermékek export-visszatérítésére vonatkozó pályázati eljárás megállapításáról szóló, 2004. március 26-i 580/2004/EK bizottsági rendelet (3) 5. cikkének értelmében és a pályázati felhívásra beérkezett pályázatok megvizsgálását követően helyénvaló rögzíteni az export-visszatérítések felső értékét a 2006. május 9-én záruló pályázati időszakra. |
| --- | --- |

(2)

A bizonyos tejtermékek export-visszatérítésére vonatkozó pályázati eljárás megállapításáról szóló, 2004. március 26-i 580/2004/EK bizottsági rendelet (3) 5. cikkének értelmében és a pályázati felhívásra beérkezett pályázatok megvizsgálását követően helyénvaló rögzíteni az export-visszatérítések felső értékét a 2006. május 9-én záruló pályázati időszakra.

| (3) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 581/2004/EK rendelettel megnyitott állandó pályázat 2006. május 9-én záruló pályázati időszakára a visszatérítés maximális összegét az említett rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében említett termékekre u ezen rendelet melléklete tartalmazza.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. május 12-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. május 11-én.

a Bizottság részéről

J. L. DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb az 1913/2005/EK rendelettel (HL L 307., 2005.11.25., 2. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 90., 2004.3.27., 64. o. A legutóbb a 409/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 71., 2006.3.10., 5. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 90., 2004.3.27., 58. o. Az 1814/2005/EK rendelettel (HL L 292., 2005.11.8., 3. o.) módosított rendelet.

3

---

MELLÉKLET

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Termék | Export-visszatérítés nómenklatúrakód | Az export-visszatérítés maximális összege az 581/2004/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében említett célállomású export esetén |
| Vaj | ex ex 0405 10 19 9500 | 104,00 |
| Vaj | ex ex 0405 10 19 9700 | 109,00 |
| Vajolaj | ex ex 0405 90 10 9000 | 130,00 |

(EUR/100 kg)

Termék

Export-visszatérítés nómenklatúrakód

Az export-visszatérítés maximális összege az 581/2004/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében említett célállomású export esetén

Vaj

ex ex 0405 10 19 9500

104,00

Vaj

ex ex 0405 10 19 9700

109,00

Vajolaj

ex ex 0405 90 10 9000

130,00

---

| 12.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 125/22 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 125/22

---

A BIZOTTSÁG 719/2006/EK RENDELETE

(2006. május 11.)

a sovány tejporra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről az 582/2004/EK rendelet által szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikke (3) bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | A sovány tejporra vonatkozó export-visszatérítésekkel kapcsolatos állandó pályázati felhívás közzétételéről szóló, 2004. március 26-i 582/2004/EK bizottsági rendelet (2) folyamatos pályázati eljárásról rendelkezik. |
| --- | --- |

(1)

A sovány tejporra vonatkozó export-visszatérítésekkel kapcsolatos állandó pályázati felhívás közzétételéről szóló, 2004. március 26-i 582/2004/EK bizottsági rendelet (2) folyamatos pályázati eljárásról rendelkezik.

| (2) | A bizonyos tejtermékek export-visszatérítésére vonatkozó pályázati eljárás megállapításáról szóló 2004. március 26-i 580/2004/EK bizottsági rendelet (3) 5. cikkének értelmében és a pályázati felhívásra beérkezett pályázatok megvizsgálását követően helyénvaló rögzíteni az export-visszatérítések felső értékét a 2006. május 9-én záruló pályázati időszakra. |
| --- | --- |

(2)

A bizonyos tejtermékek export-visszatérítésére vonatkozó pályázati eljárás megállapításáról szóló 2004. március 26-i 580/2004/EK bizottsági rendelet (3) 5. cikkének értelmében és a pályázati felhívásra beérkezett pályázatok megvizsgálását követően helyénvaló rögzíteni az export-visszatérítések felső értékét a 2006. május 9-én záruló pályázati időszakra.

| (3) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 582/2004/EK rendelet által megnyitott állandó pályázat 2006. május 9-én záruló pályázati időszakára a visszatérítés maximális összege az említett 1. cikkének (1) bekezdésében említett termékekre és célállomásokra 7,00 EUR/100 kg.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. május 12-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. május 11-én.

a Bizottság részéről

J. L. DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb az 1913/2005/EK rendelettel (HL L 307., 2005.11.25., 2. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 90., 2004.3.27., 67. o. A legutóbb a 409/2006/EK rendelettel (HL L 71., 2006.3.10., 5. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 90., 2004.3.27., 58. o. Az 1814/2005/EK rendelettel (HL L 292., 2005.11.8., 3. o.) módosított rendelet.

3

---

| 12.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 125/23 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 125/23

---

A BIZOTTSÁG 720/2006/EK RENDELETE

(2006. május 11.)

az 1058/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében az árpa exportjára adható maximális visszatérítés rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1058/2005/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot hirdetett meg árpa exportjáról szóló export-visszatérítésekre valamennyi harmadik országba irányuló kivitel tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

Az 1058/2005/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot hirdetett meg árpa exportjáról szóló export-visszatérítésekre valamennyi harmadik országba irányuló kivitel tekintetében.

| (2) | Az 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet 7. cikkének megfelelően a Bizottság a gabonafélékkel kapcsolatos export-visszatérítés nyújtására és a gabonafélék piacán bekövetkező zavarok esetén hozandó intézkedésekre vonatkozóan az 1766/92/EGK (3) tanácsi rendelet alkalmazásának egyes részletes szabályainak megállapításáról benyújtott ajánlatok alapján dönthet úgy, hogy meghatározza az export-visszatérítés maximális mértékét, az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében említett kritériumok figyelembevételével. Ebben az esetben a pályázat alapján azzal az ajánlattevővel illetve azokkal az ajánlattevőkkel kerül sor szerződéskötésre, aki(k)nek az ajánlata a maximális visszatérítéssel azonos vagy annál alacsonyabb mértékű. |
| --- | --- |

(2)

Az 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet 7. cikkének megfelelően a Bizottság a gabonafélékkel kapcsolatos export-visszatérítés nyújtására és a gabonafélék piacán bekövetkező zavarok esetén hozandó intézkedésekre vonatkozóan az 1766/92/EGK (3) tanácsi rendelet alkalmazásának egyes részletes szabályainak megállapításáról benyújtott ajánlatok alapján dönthet úgy, hogy meghatározza az export-visszatérítés maximális mértékét, az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében említett kritériumok figyelembevételével. Ebben az esetben a pályázat alapján azzal az ajánlattevővel illetve azokkal az ajánlattevőkkel kerül sor szerződéskötésre, aki(k)nek az ajánlata a maximális visszatérítéssel azonos vagy annál alacsonyabb mértékű.

| (3) | A fent említett szabályok alkalmazása a szóban forgó gabonaféle piacainak jelenlegi helyzete szerinti maximális export-visszatérítés rögzítését eredményezi. |
| --- | --- |

(3)

A fent említett szabályok alkalmazása a szóban forgó gabonaféle piacainak jelenlegi helyzete szerinti maximális export-visszatérítés rögzítését eredményezi.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2006. május 5. és 11. között meghirdetett pályázatok esetében, az 1058/2005/EK rendeletben közzétett pályázati felhívásnak megfelelően, az árpa maximális export-visszatérítése 5,95 EUR/t.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. május 12-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. május 11-én.

a Bizottság részéről

J. L. DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. Az 1154/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 187., 2005.7.19., 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 174., 2005.7.7., 12. o.

2

(3)  HL L 147., 1995.6.30., 7. o. A legutóbb a 777/2004/EK rendelettel módosított (HL L 123., 2004.4.27., 50. o.) rendelet.

3

---

| 12.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 125/24 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 125/24

---

A BIZOTTSÁG 721/2006/EK RENDELETE

(2006. május 11.)

az 1059/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében a közönséges búza exportjára adható maximális visszatérítés rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1059/2005/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot hirdetett meg közönséges búza exportjáról szóló export-visszatérítésekre valamennyi harmadik országba irányuló kivitel tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

Az 1059/2005/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot hirdetett meg közönséges búza exportjáról szóló export-visszatérítésekre valamennyi harmadik országba irányuló kivitel tekintetében.

| (2) | Az 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet 7. cikkének megfelelően a Bizottság a gabonafélékkel kapcsolatos export-visszatérítés nyújtására és a gabonafélék piacán bekövetkező zavarok esetén hozandó intézkedésekre vonatkozóan az 1766/92/EGK (3) tanácsi rendelet alkalmazásának egyes részletes szabályainak megállapításáról benyújtott ajánlatok alapján dönthet úgy, hogy meghatározza az export-visszatérítés maximális mértékét, az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében említett kritériumok figyelembevételével. Ebben az esetben a pályázat alapján azzal az ajánlattevővel, illetve azokkal az ajánlattevőkkel kerül sor szerződéskötésre, aki(k)nek az ajánlata a maximális visszatérítéssel azonos vagy annál alacsonyabb mértékű. |
| --- | --- |

(2)

Az 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet 7. cikkének megfelelően a Bizottság a gabonafélékkel kapcsolatos export-visszatérítés nyújtására és a gabonafélék piacán bekövetkező zavarok esetén hozandó intézkedésekre vonatkozóan az 1766/92/EGK (3) tanácsi rendelet alkalmazásának egyes részletes szabályainak megállapításáról benyújtott ajánlatok alapján dönthet úgy, hogy meghatározza az export-visszatérítés maximális mértékét, az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében említett kritériumok figyelembevételével. Ebben az esetben a pályázat alapján azzal az ajánlattevővel, illetve azokkal az ajánlattevőkkel kerül sor szerződéskötésre, aki(k)nek az ajánlata a maximális visszatérítéssel azonos vagy annál alacsonyabb mértékű.

| (3) | A fent említett szabályok alkalmazása a szóban forgó gabonaféle piacainak jelenlegi helyzete szerinti maximális export-visszatérítés rögzítését eredményezi. |
| --- | --- |

(3)

A fent említett szabályok alkalmazása a szóban forgó gabonaféle piacainak jelenlegi helyzete szerinti maximális export-visszatérítés rögzítését eredményezi.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2006. május 5. és 11. között meghirdetett pályázatok esetében, az 1059/2005/EK rendeletben közzétett pályázati felhívásnak megfelelően, az közönséges búza maximális export-visszatérítése 6,20 EUR/t.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. május 12-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. május 11-én.

a Bizottság részéről

J. L. DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. Az 1154/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 187., 2005.7.19., 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 174., 2005.7.7., 15. o.

2

(3)  HL L 147., 1995.6.30., 7. o. A legutóbb a 777/2004/EK rendelettel (HL L 123., 2004.4.27., 50. o.) módosított rendelet.

3

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

| 12.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 125/25 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 125/25

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2006. április 19.)

a bűncselekmények áldozatainak kárenyhítéséről szóló 2004/80/EK tanácsi irányelv alapján a kérelmek és határozatok továbbítására használt formanyomtatványok létrehozásáról

(2006/337/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a bűncselekmények áldozatainak kárenyhítéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/80/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 14. cikkére,

a 2004/80/EK irányelv 15. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | A 2004/80/EK irányelv előírja a tagállamok számára, hogy 2006. január 1-jéig együttműködési rendszert vezessenek be azzal a céllal, hogy lehetővé váljon a kárenyhítés azokban az esetekben, amikor a sértett lakhelye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban követték el a bűncselekményt. |
| --- | --- |

(1)

A 2004/80/EK irányelv előírja a tagállamok számára, hogy 2006. január 1-jéig együttműködési rendszert vezessenek be azzal a céllal, hogy lehetővé váljon a kárenyhítés azokban az esetekben, amikor a sértett lakhelye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban követték el a bűncselekményt.

| (2) | A határokon átnyúló tényállások esetén a kárenyhítésekre vonatkozó kérelmek és határozatok továbbítására felhasználandó formanyomtatványt ki kell dolgozni, |
| --- | --- |

(2)

A határokon átnyúló tényállások esetén a kárenyhítésekre vonatkozó kérelmek és határozatok továbbítására felhasználandó formanyomtatványt ki kell dolgozni,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

(1)   A 2004/80/EK irányelv 6. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kárenyhítés iránti kérelmek továbbítására használt formanyomtatványt az I. melléklet határozza meg.

(2)   A 2004/80/EK irányelv 10. cikkében meghatározott kárenyhítés iránti kérelmekre vonatkozó határozatok továbbítására használt formanyomtatványt a II. melléklet határozza meg.

Kelt Brüsszelben, 2006. április 19-én.

a Bizottság részéről

Franco FRATTINI

alelnök

---

(1)  HL L 261., 2004.8.6., 15. o.

1

---

I. MELLÉKLET

Image

Image

Image

---

II. MELLÉKLET

Image

Image

---

| 12.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 125/31 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 125/31

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2006. május 8.)

a 2002/53/EK tanácsi irányelvnek megfelelően a mezőgazdasági növényfajok közös fajtajegyzékében felsorolt bizonyos kukoricafajták használatának a Lengyel Köztársaság területén történő betiltása engedélyezéséről

(az értesítés a C(2006) 1790. számú dokumentummal történt)

(Csak a lengyel nyelvű szöveg hiteles)

(2006/338/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági növényfajok közös fajtajegyzékéről szóló, 2002. június 13-i 2002/53/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 16. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,

mivel:

| (1) | A Bizottság a 2002/53/EK irányelv 17. cikkével összhangban az Európai Unió Hivatalos Lapja C sorozatában a Mezőgazdasági Növényfajok Közös Fajtajegyzékében közzétett bizonyos kukoricafajtákat. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság a 2002/53/EK irányelv 17. cikkével összhangban az Európai Unió Hivatalos Lapja C sorozatában a Mezőgazdasági Növényfajok Közös Fajtajegyzékében közzétett bizonyos kukoricafajtákat.

| (2) | Az irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a 17. cikkben említett közzétételtől kezdődő hatállyal a szóban forgó irányelvvel vagy a szóban forgó irányelvben kifejtetteknek megfelelő elvekkel összhangban elismert fajták vetőmagja ne essen a fajtával kapcsolatos semmiféle forgalmazási korlátozás alá. |
| --- | --- |

(2)

Az irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a 17. cikkben említett közzétételtől kezdődő hatállyal a szóban forgó irányelvvel vagy a szóban forgó irányelvben kifejtetteknek megfelelő elvekkel összhangban elismert fajták vetőmagja ne essen a fajtával kapcsolatos semmiféle forgalmazási korlátozás alá.

| (3) | 2005. június 24-én a Bizottság a 2002/53/EK irányelv 16. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján a Lengyel Köztársaságtól a lengyelországi termesztésre nem alkalmas kukoricafajták vetőmagvai használatának és forgalomba hozatalának betiltására irányuló kérelmet kapott. Ez a kérelem egy olyan kérelmet követett, amely egy későbbi külön határozat tárgyát képező, géntechnológiával módosított kukoricafajtákra vonatkozott. |
| --- | --- |

(3)

2005. június 24-én a Bizottság a 2002/53/EK irányelv 16. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján a Lengyel Köztársaságtól a lengyelországi termesztésre nem alkalmas kukoricafajták vetőmagvai használatának és forgalomba hozatalának betiltására irányuló kérelmet kapott. Ez a kérelem egy olyan kérelmet követett, amely egy későbbi külön határozat tárgyát képező, géntechnológiával módosított kukoricafajtákra vonatkozott.

| (4) | 2005. december 9-én Lengyelország eljuttatott a Bizottságnak egy jegyzéket azokról a kukoricafajtákról, amelyeket a lengyelországi körülmények melletti termesztésre alkalmatlannak ítélt. Ezt a jegyzéket a lengyel hatóságok 2006. január 9-i levelükben egészítették ki. Lengyelország engedélyt kér arra, hogy a jegyzékben szereplő valamennyi kukoricafajtát határozatlan időre kitiltsa a területéről. |
| --- | --- |

(4)

2005. december 9-én Lengyelország eljuttatott a Bizottságnak egy jegyzéket azokról a kukoricafajtákról, amelyeket a lengyelországi körülmények melletti termesztésre alkalmatlannak ítélt. Ezt a jegyzéket a lengyel hatóságok 2006. január 9-i levelükben egészítették ki. Lengyelország engedélyt kér arra, hogy a jegyzékben szereplő valamennyi kukoricafajtát határozatlan időre kitiltsa a területéről.

| (5) | Tekintettel a 16. cikk (2) bekezdése b) pontjának utolsó mondatára, amely kimondja, hogy bármely ilyen kérelmet az érintett fajtának a közös fajtajegyzékben való elismerését követő naptári évtől számított harmadik naptári év vége előtt kell benyújtani, a Lengyelország által 2005-ben benyújtott kérelem nem vonatkozhatott a közös fajtajegyzékben 2002. január 1-je előtt elismert fajtákra. |
| --- | --- |

(5)

Tekintettel a 16. cikk (2) bekezdése b) pontjának utolsó mondatára, amely kimondja, hogy bármely ilyen kérelmet az érintett fajtának a közös fajtajegyzékben való elismerését követő naptári évtől számított harmadik naptári év vége előtt kell benyújtani, a Lengyelország által 2005-ben benyújtott kérelem nem vonatkozhatott a közös fajtajegyzékben 2002. január 1-je előtt elismert fajtákra.

| (6) | Az érintett fajtákra vonatkozóan rendelkezésre álló információk alapján köztudomású, hogy túlzottan magas érési csoportjuk miatt – amelynek FAO-száma legalább 350-es vagy azzal egyenértékű érési csoport – Lengyelország területén sehol sem alkalmasak termesztésre. Az érintett éghajlati vagy mezőgazdasági tényezők tartósan akadályozzák e fajták lengyelországi termesztését. |
| --- | --- |

(6)

Az érintett fajtákra vonatkozóan rendelkezésre álló információk alapján köztudomású, hogy túlzottan magas érési csoportjuk miatt – amelynek FAO-száma legalább 350-es vagy azzal egyenértékű érési csoport – Lengyelország területén sehol sem alkalmasak termesztésre. Az érintett éghajlati vagy mezőgazdasági tényezők tartósan akadályozzák e fajták lengyelországi termesztését.

| (7) | E feltételek mellett a Lengyel Köztársaság kérelmét az e határozatban felsorolt kukoricafajták esetében a 16. cikk (2) bekezdésének b) pontja alapján el kell fogadni, de a közös fajtajegyzékben 2002. január 1-je előtt felsorolt fajták esetében el kell utasítani. |
| --- | --- |

(7)

E feltételek mellett a Lengyel Köztársaság kérelmét az e határozatban felsorolt kukoricafajták esetében a 16. cikk (2) bekezdésének b) pontja alapján el kell fogadni, de a közös fajtajegyzékben 2002. január 1-je előtt felsorolt fajták esetében el kell utasítani.

| (8) | Annak érdekében, hogy a Bizottság tájékoztathassa a többi tagállamot és frissíthesse a 2002/53/EK irányelvben meghatározott Mezőgazdasági Növényfajok Közös Fajtajegyzékét, Lengyelország számára elő kell írni, hogy köteles tájékoztatni a Bizottságot, amikor igénybe veszi az e határozat szerinti engedélyezést. |
| --- | --- |

(8)

Annak érdekében, hogy a Bizottság tájékoztathassa a többi tagállamot és frissíthesse a 2002/53/EK irányelvben meghatározott Mezőgazdasági Növényfajok Közös Fajtajegyzékét, Lengyelország számára elő kell írni, hogy köteles tájékoztatni a Bizottságot, amikor igénybe veszi az e határozat szerinti engedélyezést.

| (9) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Mezőgazdasági, Kertészeti és Erdészeti Vetőmagok és Szaporítóanyagok Állandó Bizottsága véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Mezőgazdasági, Kertészeti és Erdészeti Vetőmagok és Szaporítóanyagok Állandó Bizottsága véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Lengyel Köztársaság engedélyt kap arra, hogy egész területén betiltsa az e határozat mellékletében felsorolt kukoricafajták használatát.

2. cikk

A Lengyel Köztársaság kérelmének fennmaradó részét, amely a közös fajtajegyzékben 2002. január 1-je előtt felsorolt kukoricafajtákra vonatkozik, el kell utasítani.

3. cikk

Annak érdekében, hogy a Bizottság tájékoztathassa a többi tagállamot, a Lengyel Köztársaság értesíti a Bizottságot az 1. cikkben megadott engedély időpontjáról.

4. cikk

Ennek a határozatnak a Lengyel Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2006. május 8-án.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 193., 2002.7.20., 1. o. Az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 268., 2003.10.18., 1. o.) módosított irányelv.

1

---

MELLÉKLET

| 1. | Abelter |
| --- | --- |

1.

Abelter

| 2. | Abilio |
| --- | --- |

2.

Abilio

| 3. | Acarro |
| --- | --- |

3.

Acarro

| 4. | Acka |
| --- | --- |

4.

Acka

| 5. | Actinio |
| --- | --- |

5.

Actinio

| 6. | Adelin |
| --- | --- |

6.

Adelin

| 7. | Adenia |
| --- | --- |

7.

Adenia

| 8. | Agosto |
| --- | --- |

8.

Agosto

| 9. | Agrister |
| --- | --- |

9.

Agrister

| 10. | Akira |
| --- | --- |

10.

Akira

| 11. | Albeniz |
| --- | --- |

11.

Albeniz

| 12. | Alegria |
| --- | --- |

12.

Alegria

| 13. | Alexander |
| --- | --- |

13.

Alexander

| 14. | Aligot |
| --- | --- |

14.

Aligot

| 15. | Alimor |
| --- | --- |

15.

Alimor

| 16. | Alinea |
| --- | --- |

16.

Alinea

| 17. | Alisun |
| --- | --- |

17.

Alisun

| 18. | Allater |
| --- | --- |

18.

Allater

| 19. | Almeda |
| --- | --- |

19.

Almeda

| 20. | Alonzo |
| --- | --- |

20.

Alonzo

| 21. | Alpaga |
| --- | --- |

21.

Alpaga

| 22. | Alpha |
| --- | --- |

22.

Alpha

| 23. | Alpistar |
| --- | --- |

23.

Alpistar

| 24. | Alumeo |
| --- | --- |

24.

Alumeo

| 25. | Alyscan |
| --- | --- |

25.

Alyscan

| 26. | Alyssa |
| --- | --- |

26.

Alyssa

| 27. | Amazon |
| --- | --- |

27.

Amazon

| 28. | Ambassad |
| --- | --- |

28.

Ambassad

| 29. | Ametiszt |
| --- | --- |

29.

Ametiszt

| 30. | Ammon |
| --- | --- |

30.

Ammon

| 31. | Anader |
| --- | --- |

31.

Anader

| 32. | Anelka |
| --- | --- |

32.

Anelka

| 33. | Anetta |
| --- | --- |

33.

Anetta

| 34. | Anjou 299 |
| --- | --- |

34.

Anjou 299

| 35. | Anjou 441 |
| --- | --- |

35.

Anjou 441

| 36. | Antonius |
| --- | --- |

36.

Antonius

| 37. | Apex |
| --- | --- |

37.

Apex

| 38. | Apollo |
| --- | --- |

38.

Apollo

| 39. | Appyver |
| --- | --- |

39.

Appyver

| 40. | Archimed |
| --- | --- |

40.

Archimed

| 41. | Arkam |
| --- | --- |

41.

Arkam

| 42. | Árpád |
| --- | --- |

42.

Árpád

| 43. | Arrazas |
| --- | --- |

43.

Arrazas

| 44. | Arrius |
| --- | --- |

44.

Arrius

| 45. | Arzano |
| --- | --- |

45.

Arzano

| 46. | Asturial |
| --- | --- |

46.

Asturial

| 47. | Ász |
| --- | --- |

47.

Ász

| 48. | Aucaria |
| --- | --- |

48.

Aucaria

| 49. | Audistar |
| --- | --- |

49.

Audistar

| 50. | AW 641 |
| --- | --- |

50.

AW 641

| 51. | Awax 580 |
| --- | --- |

51.

Awax 580

| 52. | Azema |
| --- | --- |

52.

Azema

| 53. | Azzurro |
| --- | --- |

53.

Azzurro

| 54. | Balzac |
| --- | --- |

54.

Balzac

| 55. | Bambino |
| --- | --- |

55.

Bambino

| 56. | Baobab |
| --- | --- |

56.

Baobab

| 57. | Baranya |
| --- | --- |

57.

Baranya

| 58. | Bardenas |
| --- | --- |

58.

Bardenas

| 59. | Belisama |
| --- | --- |

59.

Belisama

| 60. | Bella TC |
| --- | --- |

60.

Bella TC

| 61. | Biancama |
| --- | --- |

61.

Biancama

| 62. | Biotop |
| --- | --- |

62.

Biotop

| 63. | Bogát |
| --- | --- |

63.

Bogát

| 64. | Bora |
| --- | --- |

64.

Bora

| 65. | Borja |
| --- | --- |

65.

Borja

| 66. | Boydur |
| --- | --- |

66.

Boydur

| 67. | Briantis |
| --- | --- |

67.

Briantis

| 68. | Bronx |
| --- | --- |

68.

Bronx

| 69. | Bukari |
| --- | --- |

69.

Bukari

| 70. | Buzet |
| --- | --- |

70.

Buzet

| 71. | Caixa |
| --- | --- |

71.

Caixa

| 72. | Cambio |
| --- | --- |

72.

Cambio

| 73. | Canossa |
| --- | --- |

73.

Canossa

| 74. | Cantabris |
| --- | --- |

74.

Cantabris

| 75. | Canto |
| --- | --- |

75.

Canto

| 76. | Caporal |
| --- | --- |

76.

Caporal

| 77. | Casado |
| --- | --- |

77.

Casado

| 78. | Célest SUMO |
| --- | --- |

78.

Célest SUMO

| 79. | Célest |
| --- | --- |

79.

Célest

| 80. | Celestis |
| --- | --- |

80.

Celestis

| 81. | Centis 350 |
| --- | --- |

81.

Centis 350

| 82. | Ceslav |
| --- | --- |

82.

Ceslav

| 83. | Cestan 425 |
| --- | --- |

83.

Cestan 425

| 84. | Chalcao |
| --- | --- |

84.

Chalcao

| 85. | Changi CS |
| --- | --- |

85.

Changi CS

| 86. | Charron |
| --- | --- |

86.

Charron

| 87. | Chillan |
| --- | --- |

87.

Chillan

| 88. | Chimene |
| --- | --- |

88.

Chimene

| 89. | Ciad |
| --- | --- |

89.

Ciad

| 90. | Clementis |
| --- | --- |

90.

Clementis

| 91. | Codifirst |
| --- | --- |

91.

Codifirst

| 92. | Codiroc |
| --- | --- |

92.

Codiroc

| 93. | Codisil |
| --- | --- |

93.

Codisil

| 94. | Codistar |
| --- | --- |

94.

Codistar

| 95. | Coppelia |
| --- | --- |

95.

Coppelia

| 96. | Corinthe |
| --- | --- |

96.

Corinthe

| 97. | Corona |
| --- | --- |

97.

Corona

| 98. | Coventry |
| --- | --- |

98.

Coventry

| 99. | Crudo |
| --- | --- |

99.

Crudo

| 100. | Cruzado |
| --- | --- |

100.

Cruzado

| 101. | Csilla |
| --- | --- |

101.

Csilla

| 102. | CSL516 |
| --- | --- |

102.

CSL516

| 103. | Cuartal CL |
| --- | --- |

103.

Cuartal CL

| 104. | Cuartal Waxy |
| --- | --- |

104.

Cuartal Waxy

| 105. | Dante |
| --- | --- |

105.

Dante

| 106. | Darling |
| --- | --- |

106.

Darling

| 107. | Debreceni SC 351 |
| --- | --- |

107.

Debreceni SC 351

| 108. | Debreceni TC 382 |
| --- | --- |

108.

Debreceni TC 382

| 109. | Deheb |
| --- | --- |

109.

Deheb

| 110. | Derkou |
| --- | --- |

110.

Derkou

| 111. | Dharma |
| --- | --- |

111.

Dharma

| 112. | Dina |
| --- | --- |

112.

Dina

| 113. | Dior |
| --- | --- |

113.

Dior

| 114. | DK 386 |
| --- | --- |

114.

DK 386

| 115. | DK 434 |
| --- | --- |

115.

DK 434

| 116. | DK 443 |
| --- | --- |

116.

DK 443

| 117. | DK 454 |
| --- | --- |

117.

DK 454

| 118. | DK 471 |
| --- | --- |

118.

DK 471

| 119. | DK 471 IMI |
| --- | --- |

119.

DK 471 IMI

| 120. | DK 477 |
| --- | --- |

120.

DK 477

| 121. | DK 523 |
| --- | --- |

121.

DK 523

| 122. | DK 526 |
| --- | --- |

122.

DK 526

| 123. | DK 527 |
| --- | --- |

123.

DK 527

| 124. | DK 557 |
| --- | --- |

124.

DK 557

| 125. | DK 573 |
| --- | --- |

125.

DK 573

| 126. | DK Cesar |
| --- | --- |

126.

DK Cesar

| 127. | DK277 |
| --- | --- |

127.

DK277

| 128. | DKC 5211 |
| --- | --- |

128.

DKC 5211

| 129. | DKC3617 |
| --- | --- |

129.

DKC3617

| 130. | DKC4604 |
| --- | --- |

130.

DKC4604

| 131. | DKC4622 |
| --- | --- |

131.

DKC4622

| 132. | DKC4626 |
| --- | --- |

132.

DKC4626

| 133. | DKC4778 |
| --- | --- |

133.

DKC4778

| 134. | DKC4845 |
| --- | --- |

134.

DKC4845

| 135. | DKC4851 |
| --- | --- |

135.

DKC4851

| 136. | DKC4915 |
| --- | --- |

136.

DKC4915

| 137. | DKC4950 |
| --- | --- |

137.

DKC4950

| 138. | DKC5011 |
| --- | --- |

138.

DKC5011

| 139. | DKC5041 |
| --- | --- |

139.

DKC5041

| 140. | DKC5050 |
| --- | --- |

140.

DKC5050

| 141. | DKC5143 |
| --- | --- |

141.

DKC5143

| 142. | DKC5150 |
| --- | --- |

142.

DKC5150

| 143. | DKC5303 |
| --- | --- |

143.

DKC5303

| 144. | DKC5353 |
| --- | --- |

144.

DKC5353

| 145. | DKC5434 |
| --- | --- |

145.

DKC5434

| 146. | DKC5442 |
| --- | --- |

146.

DKC5442

| 147. | DKC5542 |
| --- | --- |

147.

DKC5542

| 148. | DKC5555 |
| --- | --- |

148.

DKC5555

| 149. | DKC5560 |
| --- | --- |

149.

DKC5560

| 150. | DKC5735 |
| --- | --- |

150.

DKC5735

| 151. | DKC5783 |
| --- | --- |

151.

DKC5783

| 152. | DKC5847 |
| --- | --- |

152.

DKC5847

| 153. | DKC5856 |
| --- | --- |

153.

DKC5856

| 154. | DKC5943 |
| --- | --- |

154.

DKC5943

| 155. | DKC6006 |
| --- | --- |

155.

DKC6006

| 156. | DKC6011 |
| --- | --- |

156.

DKC6011

| 157. | DKC6022 |
| --- | --- |

157.

DKC6022

| 158. | DKC6040 |
| --- | --- |

158.

DKC6040

| 159. | DKC6142 |
| --- | --- |

159.

DKC6142

| 160. | DKC6203 |
| --- | --- |

160.

DKC6203

| 161. | DKC6309 |
| --- | --- |

161.

DKC6309

| 162. | DKC6348 |
| --- | --- |

162.

DKC6348

| 163. | DKC6417 |
| --- | --- |

163.

DKC6417

| 164. | DKC6418 |
| --- | --- |

164.

DKC6418

| 165. | DKC6441 |
| --- | --- |

165.

DKC6441

| 166. | DKC6455 |
| --- | --- |

166.

DKC6455

| 167. | DKC6457 |
| --- | --- |

167.

DKC6457

| 168. | DKC6515 |
| --- | --- |

168.

DKC6515

| 169. | DKC6521 |
| --- | --- |

169.

DKC6521

| 170. | DKC6528 |
| --- | --- |

170.

DKC6528

| 171. | DKC6530 |
| --- | --- |

171.

DKC6530

| 172. | DKC6535 |
| --- | --- |

172.

DKC6535

| 173. | DKC6610 |
| --- | --- |

173.

DKC6610

| 174. | DKC6644 |
| --- | --- |

174.

DKC6644

| 175. | DKC6652 |
| --- | --- |

175.

DKC6652

| 176. | DKC6653 |
| --- | --- |

176.

DKC6653

| 177. | DKC6660 |
| --- | --- |

177.

DKC6660

| 178. | DKC6710 |
| --- | --- |

178.

DKC6710

| 179. | DKC6749 |
| --- | --- |

179.

DKC6749

| 180. | DKC6810 |
| --- | --- |

180.

DKC6810

| 181. | DKC6818 |
| --- | --- |

181.

DKC6818

| 182. | DKC6819 |
| --- | --- |

182.

DKC6819

| 183. | DKC6841 |
| --- | --- |

183.

DKC6841

| 184. | DKC6842 |
| --- | --- |

184.

DKC6842

| 185. | DKC6843 |
| --- | --- |

185.

DKC6843

| 186. | DKC6854 |
| --- | --- |

186.

DKC6854

| 187. | Dorika |
| --- | --- |

187.

Dorika

| 188. | Draft |
| --- | --- |

188.

Draft

| 189. | Dráva |
| --- | --- |

189.

Dráva

| 190. | Dumboa |
| --- | --- |

190.

Dumboa

| 191. | Duplo |
| --- | --- |

191.

Duplo

| 192. | Durali CS |
| --- | --- |

192.

Durali CS

| 193. | Dylan |
| --- | --- |

193.

Dylan

| 194. | Edistar |
| --- | --- |

194.

Edistar

| 195. | Eiffel |
| --- | --- |

195.

Eiffel

| 196. | Elixxir |
| --- | --- |

196.

Elixxir

| 197. | Ella |
| --- | --- |

197.

Ella

| 198. | Entri CS |
| --- | --- |

198.

Entri CS

| 199. | Epila |
| --- | --- |

199.

Epila

| 200. | Eric |
| --- | --- |

200.

Eric

| 201. | Erika |
| --- | --- |

201.

Erika

| 202. | ES Acuerdo |
| --- | --- |

202.

ES Acuerdo

| 203. | ES Aficion |
| --- | --- |

203.

ES Aficion

| 204. | ES Antania |
| --- | --- |

204.

ES Antania

| 205. | ES Archipel |
| --- | --- |

205.

ES Archipel

| 206. | ES Arrabal |
| --- | --- |

206.

ES Arrabal

| 207. | ES Arroyo |
| --- | --- |

207.

ES Arroyo

| 208. | ES Baila |
| --- | --- |

208.

ES Baila

| 209. | ES Balaton |
| --- | --- |

209.

ES Balaton

| 210. | ES Beguin |
| --- | --- |

210.

ES Beguin

| 211. | ES Behobie |
| --- | --- |

211.

ES Behobie

| 212. | ES Bilal |
| --- | --- |

212.

ES Bilal

| 213. | ES Bishop |
| --- | --- |

213.

ES Bishop

| 214. | ES Bocuse |
| --- | --- |

214.

ES Bocuse

| 215. | ES Borotra |
| --- | --- |

215.

ES Borotra

| 216. | ES Break |
| --- | --- |

216.

ES Break

| 217. | ES Brindis |
| --- | --- |

217.

ES Brindis

| 218. | ES Bronca |
| --- | --- |

218.

ES Bronca

| 219. | ES Bubka |
| --- | --- |

219.

ES Bubka

| 220. | ES Burkina |
| --- | --- |

220.

ES Burkina

| 221. | ES Littoral |
| --- | --- |

221.

ES Littoral

| 222. | ES Nutriplus |
| --- | --- |

222.

ES Nutriplus

| 223. | ES Paolis |
| --- | --- |

223.

ES Paolis

| 224. | Evelina |
| --- | --- |

224.

Evelina

| 225. | Evelina IT |
| --- | --- |

225.

Evelina IT

| 226. | Evolia |
| --- | --- |

226.

Evolia

| 227. | Exalto |
| --- | --- |

227.

Exalto

| 228. | Fakirus |
| --- | --- |

228.

Fakirus

| 229. | Feiri |
| --- | --- |

229.

Feiri

| 230. | Felike |
| --- | --- |

230.

Felike

| 231. | Ferouz |
| --- | --- |

231.

Ferouz

| 232. | Figueras |
| --- | --- |

232.

Figueras

| 233. | Filia |
| --- | --- |

233.

Filia

| 234. | Fiorinis |
| --- | --- |

234.

Fiorinis

| 235. | FMB0232 |
| --- | --- |

235.

FMB0232

| 236. | Foxtro |
| --- | --- |

236.

Foxtro

| 237. | Frontal |
| --- | --- |

237.

Frontal

| 238. | Funni |
| --- | --- |

238.

Funni

| 239. | Furio Sumo |
| --- | --- |

239.

Furio Sumo

| 240. | Fusion |
| --- | --- |

240.

Fusion

| 241. | Galeon |
| --- | --- |

241.

Galeon

| 242. | Galgacorn |
| --- | --- |

242.

Galgacorn

| 243. | Gallego |
| --- | --- |

243.

Gallego

| 244. | Garabi CS |
| --- | --- |

244.

Garabi CS

| 245. | Garonis Waxy |
| --- | --- |

245.

Garonis Waxy

| 246. | Gavilan |
| --- | --- |

246.

Gavilan

| 247. | Gazda MTC |
| --- | --- |

247.

Gazda MTC

| 248. | Geyser |
| --- | --- |

248.

Geyser

| 249. | Gibsi |
| --- | --- |

249.

Gibsi

| 250. | Goldaffe |
| --- | --- |

250.

Goldaffe

| 251. | Goldalbi |
| --- | --- |

251.

Goldalbi

| 252. | Goldalex |
| --- | --- |

252.

Goldalex

| 253. | Goldami |
| --- | --- |

253.

Goldami

| 254. | Goldandy |
| --- | --- |

254.

Goldandy

| 255. | Goldarielle |
| --- | --- |

255.

Goldarielle

| 256. | Goldblue |
| --- | --- |

256.

Goldblue

| 257. | Goldbrando |
| --- | --- |

257.

Goldbrando

| 258. | Goldbull |
| --- | --- |

258.

Goldbull

| 259. | Goldelfia |
| --- | --- |

259.

Goldelfia

| 260. | Goldenver |
| --- | --- |

260.

Goldenver

| 261. | Goldexel |
| --- | --- |

261.

Goldexel

| 262. | Goldextra |
| --- | --- |

262.

Goldextra

| 263. | Goldfaber |
| --- | --- |

263.

Goldfaber

| 264. | Goldfalcon |
| --- | --- |

264.

Goldfalcon

| 265. | Goldfast |
| --- | --- |

265.

Goldfast

| 266. | Goldfenix |
| --- | --- |

266.

Goldfenix

| 267. | Goldfert |
| --- | --- |

267.

Goldfert

| 268. | Goldfinger |
| --- | --- |

268.

Goldfinger

| 269. | Goldflash |
| --- | --- |

269.

Goldflash

| 270. | Goldflorence |
| --- | --- |

270.

Goldflorence

| 271. | Goldfrank |
| --- | --- |

271.

Goldfrank

| 272. | Goldiego |
| --- | --- |

272.

Goldiego

| 273. | Goldimax |
| --- | --- |

273.

Goldimax

| 274. | Goldinter |
| --- | --- |

274.

Goldinter

| 275. | Goldistal |
| --- | --- |

275.

Goldistal

| 276. | Goldixos |
| --- | --- |

276.

Goldixos

| 277. | Goldjane |
| --- | --- |

277.

Goldjane

| 278. | Goldjulia |
| --- | --- |

278.

Goldjulia

| 279. | Goldkim |
| --- | --- |

279.

Goldkim

| 280. | Goldkiwi |
| --- | --- |

280.

Goldkiwi

| 281. | Goldland |
| --- | --- |

281.

Goldland

| 282. | Goldlord |
| --- | --- |

282.

Goldlord

| 283. | Goldman |
| --- | --- |

283.

Goldman

| 284. | Goldmarian |
| --- | --- |

284.

Goldmarian

| 285. | Goldmatrix |
| --- | --- |

285.

Goldmatrix

| 286. | Goldmaxim |
| --- | --- |

286.

Goldmaxim

| 287. | Goldmedal |
| --- | --- |

287.

Goldmedal

| 288. | Goldmichel |
| --- | --- |

288.

Goldmichel

| 289. | Goldmistral |
| --- | --- |

289.

Goldmistral

| 290. | Goldolivia |
| --- | --- |

290.

Goldolivia

| 291. | Goldorac |
| --- | --- |

291.

Goldorac

| 292. | Goldpatrick |
| --- | --- |

292.

Goldpatrick

| 293. | Goldplus |
| --- | --- |

293.

Goldplus

| 294. | Goldpollen |
| --- | --- |

294.

Goldpollen

| 295. | Goldposter |
| --- | --- |

295.

Goldposter

| 296. | Goldragon |
| --- | --- |

296.

Goldragon

| 297. | Goldrailer |
| --- | --- |

297.

Goldrailer

| 298. | Goldrocky |
| --- | --- |

298.

Goldrocky

| 299. | Goldsander |
| --- | --- |

299.

Goldsander

| 300. | Goldsix |
| --- | --- |

300.

Goldsix

| 301. | Goldstorm |
| --- | --- |

301.

Goldstorm

| 302. | Goldtom |
| --- | --- |

302.

Goldtom

| 303. | Goldweb |
| --- | --- |

303.

Goldweb

| 304. | Goldwest |
| --- | --- |

304.

Goldwest

| 305. | Goldwin |
| --- | --- |

305.

Goldwin

| 306. | Goldyork |
| --- | --- |

306.

Goldyork

| 307. | Góré |
| --- | --- |

307.

Góré

| 308. | Grecale |
| --- | --- |

308.

Grecale

| 309. | Grip |
| --- | --- |

309.

Grip

| 310. | Gruni CS |
| --- | --- |

310.

Gruni CS

| 311. | Guadalquivir |
| --- | --- |

311.

Guadalquivir

| 312. | Gutwein 2553 |
| --- | --- |

312.

Gutwein 2553

| 313. | Gutwein 2605 |
| --- | --- |

313.

Gutwein 2605

| 314. | Hajnal |
| --- | --- |

314.

Hajnal

| 315. | Helen |
| --- | --- |

315.

Helen

| 316. | Horus |
| --- | --- |

316.

Horus

| 317. | Horus CL |
| --- | --- |

317.

Horus CL

| 318. | Hunor |
| --- | --- |

318.

Hunor

| 319. | Hypnos CL |
| --- | --- |

319.

Hypnos CL

| 320. | Hypnos |
| --- | --- |

320.

Hypnos

| 321. | Ida MTC |
| --- | --- |

321.

Ida MTC

| 322. | Inka |
| --- | --- |

322.

Inka

| 323. | Iseran |
| --- | --- |

323.

Iseran

| 324. | ISH402 |
| --- | --- |

324.

ISH402

| 325. | ISH601 |
| --- | --- |

325.

ISH601

| 326. | Izabella |
| --- | --- |

326.

Izabella

| 327. | Jázmin |
| --- | --- |

327.

Jázmin

| 328. | Jazzi CS |
| --- | --- |

328.

Jazzi CS

| 329. | Jennifer |
| --- | --- |

329.

Jennifer

| 330. | Jorale |
| --- | --- |

330.

Jorale

| 331. | Jouvence |
| --- | --- |

331.

Jouvence

| 332. | Joyyo |
| --- | --- |

332.

Joyyo

| 333. | Jozefina |
| --- | --- |

333.

Jozefina

| 334. | Jumper |
| --- | --- |

334.

Jumper

| 335. | Kabey |
| --- | --- |

335.

Kabey

| 336. | Kabir |
| --- | --- |

336.

Kabir

| 337. | Kabos |
| --- | --- |

337.

Kabos

| 338. | Kámasil |
| --- | --- |

338.

Kámasil

| 339. | Kamil |
| --- | --- |

339.

Kamil

| 340. | Kamilla |
| --- | --- |

340.

Kamilla

| 341. | Kandoo |
| --- | --- |

341.

Kandoo

| 342. | Karate |
| --- | --- |

342.

Karate

| 343. | Karedas |
| --- | --- |

343.

Karedas

| 344. | Karen |
| --- | --- |

344.

Karen

| 345. | Karmental |
| --- | --- |

345.

Karmental

| 346. | Karolina |
| --- | --- |

346.

Karolina

| 347. | Karrier |
| --- | --- |

347.

Karrier

| 348. | Kelving |
| --- | --- |

348.

Kelving

| 349. | Kemer |
| --- | --- |

349.

Kemer

| 350. | Kent |
| --- | --- |

350.

Kent

| 351. | Keplero |
| --- | --- |

351.

Keplero

| 352. | Kermess |
| --- | --- |

352.

Kermess

| 353. | Kincs |
| --- | --- |

353.

Kincs

| 354. | Kiskun 449 |
| --- | --- |

354.

Kiskun 449

| 355. | Kiskun 4532 |
| --- | --- |

355.

Kiskun 4532

| 356. | Kiskun DC 4325 |
| --- | --- |

356.

Kiskun DC 4325

| 357. | Kiskun DC 4430 |
| --- | --- |

357.

Kiskun DC 4430

| 358. | Kiskun DC 4468 |
| --- | --- |

358.

Kiskun DC 4468

| 359. | Kiskun Nora |
| --- | --- |

359.

Kiskun Nora

| 360. | Kiskun SC 297 |
| --- | --- |

360.

Kiskun SC 297

| 361. | Kiskun SC 398 |
| --- | --- |

361.

Kiskun SC 398

| 362. | Kiskun SC 4390 |
| --- | --- |

362.

Kiskun SC 4390

| 363. | Kiskun SC 4444 |
| --- | --- |

363.

Kiskun SC 4444

| 364. | Kiskun SC 4451 |
| --- | --- |

364.

Kiskun SC 4451

| 365. | Kiskun SC 4517 |
| --- | --- |

365.

Kiskun SC 4517

| 366. | Kiskun TC 351 |
| --- | --- |

366.

Kiskun TC 351

| 367. | Kiskun TC 380 |
| --- | --- |

367.

Kiskun TC 380

| 368. | Kiskun TC 4255 |
| --- | --- |

368.

Kiskun TC 4255

| 369. | Kiskun TC 4361 |
| --- | --- |

369.

Kiskun TC 4361

| 370. | Kiskun TC 4371 |
| --- | --- |

370.

Kiskun TC 4371

| 371. | Kiskun TC 4394 |
| --- | --- |

371.

Kiskun TC 4394

| 372. | Kiskun TC 4454 |
| --- | --- |

372.

Kiskun TC 4454

| 373. | Kiskun TC 4487 |
| --- | --- |

373.

Kiskun TC 4487

| 374. | Kiskun TC 4515 |
| --- | --- |

374.

Kiskun TC 4515

| 375. | Kismet |
| --- | --- |

375.

Kismet

| 376. | Kitty |
| --- | --- |

376.

Kitty

| 377. | Klaxon |
| --- | --- |

377.

Klaxon

| 378. | Klimt |
| --- | --- |

378.

Klimt

| 379. | Kodipack |
| --- | --- |

379.

Kodipack

| 380. | Kompakt |
| --- | --- |

380.

Kompakt

| 381. | Konsol |
| --- | --- |

381.

Konsol

| 382. | Korlitia |
| --- | --- |

382.

Korlitia

| 383. | Kosha |
| --- | --- |

383.

Kosha

| 384. | Kratere |
| --- | --- |

384.

Kratere

| 385. | Kristallo |
| --- | --- |

385.

Kristallo

| 386. | Krokus |
| --- | --- |

386.

Krokus

| 387. | Kuadro |
| --- | --- |

387.

Kuadro

| 388. | Kubrick |
| --- | --- |

388.

Kubrick

| 389. | Kudos |
| --- | --- |

389.

Kudos

| 390. | Kumin |
| --- | --- |

390.

Kumin

| 391. | Kursus |
| --- | --- |

391.

Kursus

| 392. | Kuxxoa |
| --- | --- |

392.

Kuxxoa

| 393. | KWS 2376 |
| --- | --- |

393.

KWS 2376

| 394. | KWS 379 |
| --- | --- |

394.

KWS 379

| 395. | KWS 459 |
| --- | --- |

395.

KWS 459

| 396. | KWS 474 |
| --- | --- |

396.

KWS 474

| 397. | KWS0551 |
| --- | --- |

397.

KWS0551

| 398. | KWS1393 |
| --- | --- |

398.

KWS1393

| 399. | KWS1394 |
| --- | --- |

399.

KWS1394

| 400. | KWS1398 |
| --- | --- |

400.

KWS1398

| 401. | Lacasta |
| --- | --- |

401.

Lacasta

| 402. | Larigal |
| --- | --- |

402.

Larigal

| 403. | Lazaro |
| --- | --- |

403.

Lazaro

| 404. | Ledina |
| --- | --- |

404.

Ledina

| 405. | Leila |
| --- | --- |

405.

Leila

| 406. | Leopard |
| --- | --- |

406.

Leopard

| 407. | LG 24.47 waxy |
| --- | --- |

407.

LG 24.47 waxy

| 408. | LG 2470 |
| --- | --- |

408.

LG 2470

| 409. | LG 2481 |
| --- | --- |

409.

LG 2481

| 410. | LG 2533 |
| --- | --- |

410.

LG 2533

| 411. | LG 3362 |
| --- | --- |

411.

LG 3362

| 412. | LG 34.57 |
| --- | --- |

412.

LG 34.57

| 413. | LG3330 |
| --- | --- |

413.

LG3330

| 414. | LG3409 |
| --- | --- |

414.

LG3409

| 415. | LG3440 |
| --- | --- |

415.

LG3440

| 416. | LG3442 |
| --- | --- |

416.

LG3442

| 417. | LG3443 |
| --- | --- |

417.

LG3443

| 418. | LG3458 |
| --- | --- |

418.

LG3458

| 419. | LG3472 |
| --- | --- |

419.

LG3472

| 420. | LG3520 |
| --- | --- |

420.

LG3520

| 421. | LG3531 |
| --- | --- |

421.

LG3531

| 422. | LG3562 |
| --- | --- |

422.

LG3562

| 423. | LG3691 |
| --- | --- |

423.

LG3691

| 424. | LG3715 |
| --- | --- |

424.

LG3715

| 425. | Limasil |
| --- | --- |

425.

Limasil

| 426. | Liza |
| --- | --- |

426.

Liza

| 427. | Loxxam |
| --- | --- |

427.

Loxxam

| 428. | Lucero |
| --- | --- |

428.

Lucero

| 429. | Luciana |
| --- | --- |

429.

Luciana

| 430. | Ludovo |
| --- | --- |

430.

Ludovo

| 431. | Lugano |
| --- | --- |

431.

Lugano

| 432. | Mahawax |
| --- | --- |

432.

Mahawax

| 433. | Mahora |
| --- | --- |

433.

Mahora

| 434. | Maibi |
| --- | --- |

434.

Maibi

| 435. | Majeste |
| --- | --- |

435.

Majeste

| 436. | Manolo |
| --- | --- |

436.

Manolo

| 437. | Maraton |
| --- | --- |

437.

Maraton

| 438. | Marina |
| --- | --- |

438.

Marina

| 439. | Mars |
| --- | --- |

439.

Mars

| 440. | Martinic |
| --- | --- |

440.

Martinic

| 441. | Marusia |
| --- | --- |

441.

Marusia

| 442. | Mastri CS |
| --- | --- |

442.

Mastri CS

| 443. | Mátra |
| --- | --- |

443.

Mátra

| 444. | Maxima |
| --- | --- |

444.

Maxima

| 445. | Maximmo |
| --- | --- |

445.

Maximmo

| 446. | Maxxis |
| --- | --- |

446.

Maxxis

| 447. | Medor |
| --- | --- |

447.

Medor

| 448. | Mehari |
| --- | --- |

448.

Mehari

| 449. | Meknes |
| --- | --- |

449.

Meknes

| 450. | Melinda |
| --- | --- |

450.

Melinda

| 451. | Mellor |
| --- | --- |

451.

Mellor

| 452. | Melodis |
| --- | --- |

452.

Melodis

| 453. | Meridien |
| --- | --- |

453.

Meridien

| 454. | Micastar |
| --- | --- |

454.

Micastar

| 455. | Mitic |
| --- | --- |

455.

Mitic

| 456. | Monrovia |
| --- | --- |

456.

Monrovia

| 457. | Monsone |
| --- | --- |

457.

Monsone

| 458. | Montello |
| --- | --- |

458.

Montello

| 459. | Montoni |
| --- | --- |

459.

Montoni

| 460. | Mucho |
| --- | --- |

460.

Mucho

| 461. | Murcia |
| --- | --- |

461.

Murcia

| 462. | Mv 342 |
| --- | --- |

462.

Mv 342

| 463. | Mv 355 DMSC |
| --- | --- |

463.

Mv 355 DMSC

| 464. | Mv 437 |
| --- | --- |

464.

Mv 437

| 465. | Mv 444 |
| --- | --- |

465.

Mv 444

| 466. | Mv 500 |
| --- | --- |

466.

Mv 500

| 467. | Mv Majoros |
| --- | --- |

467.

Mv Majoros

| 468. | Mv MTC 448 |
| --- | --- |

468.

Mv MTC 448

| 469. | Mv TC 434 |
| --- | --- |

469.

Mv TC 434

| 470. | Mv TC 514 |
| --- | --- |

470.

Mv TC 514

| 471. | MvNK 333 |
| --- | --- |

471.

MvNK 333

| 472. | Nasdac |
| --- | --- |

472.

Nasdac

| 473. | Nauwax |
| --- | --- |

473.

Nauwax

| 474. | NC 4563 |
| --- | --- |

474.

NC 4563

| 475. | NC5500 |
| --- | --- |

475.

NC5500

| 476. | Nessi CS |
| --- | --- |

476.

Nessi CS

| 477. | Netto |
| --- | --- |

477.

Netto

| 478. | NK Cryso |
| --- | --- |

478.

NK Cryso

| 479. | NK Pilaro |
| --- | --- |

479.

NK Pilaro

| 480. | NK Sycora |
| --- | --- |

480.

NK Sycora

| 481. | NK Thermo |
| --- | --- |

481.

NK Thermo

| 482. | NK Turtop |
| --- | --- |

482.

NK Turtop

| 483. | NKArma |
| --- | --- |

483.

NKArma

| 484. | NKAtria |
| --- | --- |

484.

NKAtria

| 485. | NKFactor |
| --- | --- |

485.

NKFactor

| 486. | NKFox |
| --- | --- |

486.

NKFox

| 487. | NKNakor |
| --- | --- |

487.

NKNakor

| 488. | NKStep |
| --- | --- |

488.

NKStep

| 489. | NKTago |
| --- | --- |

489.

NKTago

| 490. | NKTerra |
| --- | --- |

490.

NKTerra

| 491. | Noemi |
| --- | --- |

491.

Noemi

| 492. | Norma S.C. |
| --- | --- |

492.

Norma S.C.

| 493. | Novara |
| --- | --- |

493.

Novara

| 494. | Novello |
| --- | --- |

494.

Novello

| 495. | Novistar |
| --- | --- |

495.

Novistar

| 496. | Nóra |
| --- | --- |

496.

Nóra

| 497. | NX 5206 |
| --- | --- |

497.

NX 5206

| 498. | Oktan |
| --- | --- |

498.

Oktan

| 499. | Olivia |
| --- | --- |

499.

Olivia

| 500. | Omár |
| --- | --- |

500.

Omár

| 501. | Ortensia |
| --- | --- |

501.

Ortensia

| 502. | Ortowax |
| --- | --- |

502.

Ortowax

| 503. | Pacal |
| --- | --- |

503.

Pacal

| 504. | Palomis |
| --- | --- |

504.

Palomis

| 505. | Pardi |
| --- | --- |

505.

Pardi

| 506. | Paulinis |
| --- | --- |

506.

Paulinis

| 507. | Petunio |
| --- | --- |

507.

Petunio

| 508. | Piroska |
| --- | --- |

508.

Piroska

| 509. | Pixxia |
| --- | --- |

509.

Pixxia

| 510. | Poem |
| --- | --- |

510.

Poem

| 511. | Poncho |
| --- | --- |

511.

Poncho

| 512. | Posadas |
| --- | --- |

512.

Posadas

| 513. | Potenza |
| --- | --- |

513.

Potenza

| 514. | Poxxim |
| --- | --- |

514.

Poxxim

| 515. | PR31G66 |
| --- | --- |

515.

PR31G66

| 516. | PR31K18 |
| --- | --- |

516.

PR31K18

| 517. | PR31N27 |
| --- | --- |

517.

PR31N27

| 518. | PR31Y43 |
| --- | --- |

518.

PR31Y43

| 519. | PR32B10 |
| --- | --- |

519.

PR32B10

| 520. | PR32B33 |
| --- | --- |

520.

PR32B33

| 521. | PR32B56 |
| --- | --- |

521.

PR32B56

| 522. | PR32D12 |
| --- | --- |

522.

PR32D12

| 523. | PR32D99 |
| --- | --- |

523.

PR32D99

| 524. | PR32F27 |
| --- | --- |

524.

PR32F27

| 525. | PR32F89 |
| --- | --- |

525.

PR32F89

| 526. | PR32H21 |
| --- | --- |

526.

PR32H21

| 527. | PR32H57 |
| --- | --- |

527.

PR32H57

| 528. | PR32H58 |
| --- | --- |

528.

PR32H58

| 529. | PR32K22 |
| --- | --- |

529.

PR32K22

| 530. | PR32T78 |
| --- | --- |

530.

PR32T78

| 531. | PR32W86 |
| --- | --- |

531.

PR32W86

| 532. | PR33A46 |
| --- | --- |

532.

PR33A46

| 533. | PR33A84 |
| --- | --- |

533.

PR33A84

| 534. | PR33D31 |
| --- | --- |

534.

PR33D31

| 535. | PR33H05 |
| --- | --- |

535.

PR33H05

| 536. | PR33J58 |
| --- | --- |

536.

PR33J58

| 537. | PR33M54 |
| --- | --- |

537.

PR33M54

| 538. | PR33N09 |
| --- | --- |

538.

PR33N09

| 539. | PR33P71 |
| --- | --- |

539.

PR33P71

| 540. | PR33R77 |
| --- | --- |

540.

PR33R77

| 541. | PR33V15 |
| --- | --- |

541.

PR33V15

| 542. | PR34B19 |
| --- | --- |

542.

PR34B19

| 543. | PR34B28 |
| --- | --- |

543.

PR34B28

| 544. | PR34B39 |
| --- | --- |

544.

PR34B39

| 545. | PR34B97 |
| --- | --- |

545.

PR34B97

| 546. | PR34D71 |
| --- | --- |

546.

PR34D71

| 547. | PR34G07 |
| --- | --- |

547.

PR34G07

| 548. | PR34G13 |
| --- | --- |

548.

PR34G13

| 549. | PR34G84 |
| --- | --- |

549.

PR34G84

| 550. | PR34G86 |
| --- | --- |

550.

PR34G86

| 551. | PR34H31 |
| --- | --- |

551.

PR34H31

| 552. | PR34K49 |
| --- | --- |

552.

PR34K49

| 553. | PR34M94 |
| --- | --- |

553.

PR34M94

| 554. | PR34N16 |
| --- | --- |

554.

PR34N16

| 555. | PR34N43 |
| --- | --- |

555.

PR34N43

| 556. | PR34N84 |
| --- | --- |

556.

PR34N84

| 557. | PR34P93 |
| --- | --- |

557.

PR34P93

| 558. | PR34W47 |
| --- | --- |

558.

PR34W47

| 559. | PR35D28 |
| --- | --- |

559.

PR35D28

| 560. | PR35M39 |
| --- | --- |

560.

PR35M39

| 561. | PR35P21 |
| --- | --- |

561.

PR35P21

| 562. | PR35R57 |
| --- | --- |

562.

PR35R57

| 563. | PR35T92 |
| --- | --- |

563.

PR35T92

| 564. | PR35Y54 |
| --- | --- |

564.

PR35Y54

| 565. | PR35Y65 |
| --- | --- |

565.

PR35Y65

| 566. | PR36B06 |
| --- | --- |

566.

PR36B06

| 567. | PR36D75 |
| --- | --- |

567.

PR36D75

| 568. | PR36H92 |
| --- | --- |

568.

PR36H92

| 569. | PR36K20 |
| --- | --- |

569.

PR36K20

| 570. | PR36K67 |
| --- | --- |

570.

PR36K67

| 571. | PR36N70 |
| --- | --- |

571.

PR36N70

| 572. | PR36P85 |
| --- | --- |

572.

PR36P85

| 573. | PR36R10 |
| --- | --- |

573.

PR36R10

| 574. | PR36T58 |
| --- | --- |

574.

PR36T58

| 575. | PR37B04 |
| --- | --- |

575.

PR37B04

| 576. | PR37K55 |
| --- | --- |

576.

PR37K55

| 577. | PR37K85 |
| --- | --- |

577.

PR37K85

| 578. | PR37M81 |
| --- | --- |

578.

PR37M81

| 579. | PR37M81 IT |
| --- | --- |

579.

PR37M81 IT

| 580. | PR38B85 |
| --- | --- |

580.

PR38B85

| 581. | PR38T27 |
| --- | --- |

581.

PR38T27

| 582. | PR39F04 |
| --- | --- |

582.

PR39F04

| 583. | PR39T99 |
| --- | --- |

583.

PR39T99

| 584. | PR39V62 |
| --- | --- |

584.

PR39V62

| 585. | Prisca |
| --- | --- |

585.

Prisca

| 586. | Prodis |
| --- | --- |

586.

Prodis

| 587. | Profeta |
| --- | --- |

587.

Profeta

| 588. | Profistar |
| --- | --- |

588.

Profistar

| 589. | Promi |
| --- | --- |

589.

Promi

| 590. | Puccini CS |
| --- | --- |

590.

Puccini CS

| 591. | Puli |
| --- | --- |

591.

Puli

| 592. | Quintal |
| --- | --- |

592.

Quintal

| 593. | Ranja |
| --- | --- |

593.

Ranja

| 594. | Rasa |
| --- | --- |

594.

Rasa

| 595. | Rastto |
| --- | --- |

595.

Rastto

| 596. | Ravel |
| --- | --- |

596.

Ravel

| 597. | Ravistar |
| --- | --- |

597.

Ravistar

| 598. | Raxxia |
| --- | --- |

598.

Raxxia

| 599. | Readi |
| --- | --- |

599.

Readi

| 600. | Redel |
| --- | --- |

600.

Redel

| 601. | Rekord |
| --- | --- |

601.

Rekord

| 602. | Reporter |
| --- | --- |

602.

Reporter

| 603. | Riglos |
| --- | --- |

603.

Riglos

| 604. | Rixxer |
| --- | --- |

604.

Rixxer

| 605. | RK14 |
| --- | --- |

605.

RK14

| 606. | RK25 |
| --- | --- |

606.

RK25

| 607. | RK36 |
| --- | --- |

607.

RK36

| 608. | Roano |
| --- | --- |

608.

Roano

| 609. | Rodellar |
| --- | --- |

609.

Rodellar

| 610. | Rona |
| --- | --- |

610.

Rona

| 611. | Rosery |
| --- | --- |

611.

Rosery

| 612. | Sabia |
| --- | --- |

612.

Sabia

| 613. | Saeta |
| --- | --- |

613.

Saeta

| 614. | San Luis |
| --- | --- |

614.

San Luis

| 615. | Sancia |
| --- | --- |

615.

Sancia

| 616. | Sangria |
| --- | --- |

616.

Sangria

| 617. | Sanmiguel |
| --- | --- |

617.

Sanmiguel

| 618. | Sardane |
| --- | --- |

618.

Sardane

| 619. | Scaila |
| --- | --- |

619.

Scaila

| 620. | Seba |
| --- | --- |

620.

Seba

| 621. | Seoul |
| --- | --- |

621.

Seoul

| 622. | Sephora |
| --- | --- |

622.

Sephora

| 623. | Serina |
| --- | --- |

623.

Serina

| 624. | Shiva |
| --- | --- |

624.

Shiva

| 625. | Sidonis |
| --- | --- |

625.

Sidonis

| 626. | Silagro |
| --- | --- |

626.

Silagro

| 627. | Silóma |
| --- | --- |

627.

Silóma

| 628. | Simbali |
| --- | --- |

628.

Simbali

| 629. | Sinatra |
| --- | --- |

629.

Sinatra

| 630. | Sixtina |
| --- | --- |

630.

Sixtina

| 631. | Sopronis |
| --- | --- |

631.

Sopronis

| 632. | Soraya |
| --- | --- |

632.

Soraya

| 633. | Sperlona |
| --- | --- |

633.

Sperlona

| 634. | Spinoza |
| --- | --- |

634.

Spinoza

| 635. | Squadra |
| --- | --- |

635.

Squadra

| 636. | Status |
| --- | --- |

636.

Status

| 637. | Stira |
| --- | --- |

637.

Stira

| 638. | Stradi |
| --- | --- |

638.

Stradi

| 639. | Stratos |
| --- | --- |

639.

Stratos

| 640. | SUM 0241 |
| --- | --- |

640.

SUM 0241

| 641. | SUM 0246 |
| --- | --- |

641.

SUM 0246

| 642. | SUM 330 |
| --- | --- |

642.

SUM 330

| 643. | SUM 420 |
| --- | --- |

643.

SUM 420

| 644. | SUM 490 |
| --- | --- |

644.

SUM 490

| 645. | Szandra |
| --- | --- |

645.

Szandra

| 646. | Szarvasi DC 310 S |
| --- | --- |

646.

Szarvasi DC 310 S

| 647. | Szarvasi édes szárú |
| --- | --- |

647.

Szarvasi édes szárú

| 648. | Szegedi 331 |
| --- | --- |

648.

Szegedi 331

| 649. | Szegedi 455 |
| --- | --- |

649.

Szegedi 455

| 650. | Szegedi 462 |
| --- | --- |

650.

Szegedi 462

| 651. | Szegedi 470 |
| --- | --- |

651.

Szegedi 470

| 652. | Szegedi DC 488 |
| --- | --- |

652.

Szegedi DC 488

| 653. | Szegedi SC 463 |
| --- | --- |

653.

Szegedi SC 463

| 654. | Szegedi TC 358 |
| --- | --- |

654.

Szegedi TC 358

| 655. | Szegedi TC 367 |
| --- | --- |

655.

Szegedi TC 367

| 656. | Szegedi TC 377 |
| --- | --- |

656.

Szegedi TC 377

| 657. | Szegedi TC 465 |
| --- | --- |

657.

Szegedi TC 465

| 658. | Szegedi TC 513 |
| --- | --- |

658.

Szegedi TC 513

| 659. | Szentesi SC 623 |
| --- | --- |

659.

Szentesi SC 623

| 660. | Szentesi TC 390 S |
| --- | --- |

660.

Szentesi TC 390 S

| 661. | Szilvia |
| --- | --- |

661.

Szilvia

| 662. | Tacca |
| --- | --- |

662.

Tacca

| 663. | Tajo |
| --- | --- |

663.

Tajo

| 664. | Talung |
| --- | --- |

664.

Talung

| 665. | Tamara |
| --- | --- |

665.

Tamara

| 666. | Tanjuska |
| --- | --- |

666.

Tanjuska

| 667. | Tavasz |
| --- | --- |

667.

Tavasz

| 668. | Tékila |
| --- | --- |

668.

Tékila

| 669. | Texxud |
| --- | --- |

669.

Texxud

| 670. | Tikal |
| --- | --- |

670.

Tikal

| 671. | Tilda |
| --- | --- |

671.

Tilda

| 672. | Tina |
| --- | --- |

672.

Tina

| 673. | Tisza |
| --- | --- |

673.

Tisza

| 674. | Titlis |
| --- | --- |

674.

Titlis

| 675. | Tixxus |
| --- | --- |

675.

Tixxus

| 676. | Tizona |
| --- | --- |

676.

Tizona

| 677. | Tonachi |
| --- | --- |

677.

Tonachi

| 678. | Tornado |
| --- | --- |

678.

Tornado

| 679. | Toxxol |
| --- | --- |

679.

Toxxol

| 680. | Trofeo |
| --- | --- |

680.

Trofeo

| 681. | Tucson |
| --- | --- |

681.

Tucson

| 682. | Tünde |
| --- | --- |

682.

Tünde

| 683. | Türkiz |
| --- | --- |

683.

Türkiz

| 684. | Tuxxeo |
| --- | --- |

684.

Tuxxeo

| 685. | Tyrexx |
| --- | --- |

685.

Tyrexx

| 686. | Valika |
| --- | --- |

686.

Valika

| 687. | Vanda |
| --- | --- |

687.

Vanda

| 688. | Varenne |
| --- | --- |

688.

Varenne

| 689. | Vasilica |
| --- | --- |

689.

Vasilica

| 690. | Vegale |
| --- | --- |

690.

Vegale

| 691. | Velin |
| --- | --- |

691.

Velin

| 692. | Venici |
| --- | --- |

692.

Venici

| 693. | Vénusz |
| --- | --- |

693.

Vénusz

| 694. | Veracruz |
| --- | --- |

694.

Veracruz

| 695. | Veroni CS |
| --- | --- |

695.

Veroni CS

| 696. | Veronika |
| --- | --- |

696.

Veronika

| 697. | Viana |
| --- | --- |

697.

Viana

| 698. | Vic |
| --- | --- |

698.

Vic

| 699. | Viktoria |
| --- | --- |

699.

Viktoria

| 700. | Vilma |
| --- | --- |

700.

Vilma

| 701. | Virgi |
| --- | --- |

701.

Virgi

| 702. | Viridis |
| --- | --- |

702.

Viridis

| 703. | Virtuoz |
| --- | --- |

703.

Virtuoz

| 704. | Wendy |
| --- | --- |

704.

Wendy

| 705. | Wexxil |
| --- | --- |

705.

Wexxil

| 706. | Windi |
| --- | --- |

706.

Windi

| 707. | Wonga |
| --- | --- |

707.

Wonga

| 708. | Zeusz |
| --- | --- |

708.

Zeusz

---

| 12.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 125/38 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 125/38

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2006. május 8.)

a kikötőkben horgonyzó hajók part menti villamosenergia-használatának ösztönzéséről

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/339/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 211. cikkére,

mivel:

| (1) | 2002 novemberében a Bizottság az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett közleményt fogadott el a tengerjáró hajók légköri kibocsátásainak csökkentésével foglalkozó európai uniós stratégiáról (1), amelyben arra szólítja fel a kikötői hatóságokat, hogy írják elő, ösztönözzék vagy segítsék elő a kikötőben tartózkodó hajók számára a szárazföldi áramellátás használatát. |
| --- | --- |

(1)

2002 novemberében a Bizottság az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett közleményt fogadott el a tengerjáró hajók légköri kibocsátásainak csökkentésével foglalkozó európai uniós stratégiáról (1), amelyben arra szólítja fel a kikötői hatóságokat, hogy írják elő, ösztönözzék vagy segítsék elő a kikötőben tartózkodó hajók számára a szárazföldi áramellátás használatát.

| (2) | Az Európai Parlament a stratégiával kapcsolatos, 2003. december 4-i állásfoglalásában (2) kiemelte, hogy a szárazföldi villamos energia használata a kikötőkben előmozdítható azáltal is, ha a pozitív példákat, valamint az ilyen intézkedések költségeit és előnyeit bemutató jelentés kerülne közzétételre. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Parlament a stratégiával kapcsolatos, 2003. december 4-i állásfoglalásában (2) kiemelte, hogy a szárazföldi villamos energia használata a kikötőkben előmozdítható azáltal is, ha a pozitív példákat, valamint az ilyen intézkedések költségeit és előnyeit bemutató jelentés kerülne közzétételre.

| (3) | A Tanács a stratégiával kapcsolatos, 2003. december 22-i állásfoglalásában (3) elismerte, hogy nem minden környezetvédelmi kérdés kap megfelelő nemzetközi figyelmet és különösen, hogy a tengerjáró hajók hozzájárulása a por és az ózon, valamint a szabadgyökök jelenlétéhez a légkörben olyan kérdés, amely további megfontolást igényel. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács a stratégiával kapcsolatos, 2003. december 22-i állásfoglalásában (3) elismerte, hogy nem minden környezetvédelmi kérdés kap megfelelő nemzetközi figyelmet és különösen, hogy a tengerjáró hajók hozzájárulása a por és az ózon, valamint a szabadgyökök jelenlétéhez a légkörben olyan kérdés, amely további megfontolást igényel.

| (4) | A Bizottság a Tiszta Levegőt Európának (CAFE program): levegőminőségi tematikus stratégia felé című közleményében (4) újra megvizsgálta a hajózás szerepét a légköri levegőszennyezés alakulásában, és úgy találta, hogy a hajózás hatása jelentős, különösen a kikötők környezetében. Egyes kikötők környékén az előírt levegőminőségi szintek elérését szinte lehetetlenné teszik a hajók kibocsátásai. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság a Tiszta Levegőt Európának (CAFE program): levegőminőségi tematikus stratégia felé című közleményében (4) újra megvizsgálta a hajózás szerepét a légköri levegőszennyezés alakulásában, és úgy találta, hogy a hajózás hatása jelentős, különösen a kikötők környezetében. Egyes kikötők környékén az előírt levegőminőségi szintek elérését szinte lehetetlenné teszik a hajók kibocsátásai.

| (5) | A CAFE programról szóló közleményben megállapították, hogy a hajók kibocsátásainak csökkentése költséghatékony a más ágazatokban alkalmazott intézkedésekhez képest. A kikötőben horgonyzó hajókból eredő szennyezések nagy része csak a motorokra irányuló intézkedésekkel vagy a kibocsátások utókezelésével, illetve a part menti villamosenergia-források használatával korlátozható. |
| --- | --- |

(5)

A CAFE programról szóló közleményben megállapították, hogy a hajók kibocsátásainak csökkentése költséghatékony a más ágazatokban alkalmazott intézkedésekhez képest. A kikötőben horgonyzó hajókból eredő szennyezések nagy része csak a motorokra irányuló intézkedésekkel vagy a kibocsátások utókezelésével, illetve a part menti villamosenergia-források használatával korlátozható.

| (6) | A hajómotorok kibocsátásait nemzetközi szinten a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) szabályozza. E szabályok fejlődése azonban nem elegendő a közösségi kikötők levegőminőségi problémáinak megoldásához. |
| --- | --- |

(6)

A hajómotorok kibocsátásait nemzetközi szinten a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) szabályozza. E szabályok fejlődése azonban nem elegendő a közösségi kikötők levegőminőségi problémáinak megoldásához.

| (7) | Az egyes folyékony tüzelőanyagok kéntartalmának csökkentéséről, valamint a 93/12/EGK irányelv módosításáról szóló, 1999. április 26-i 1999/32/EK tanácsi irányelv (5) 4b. cikke mentesíti a 0,1 tömegszázalékot meg nem haladó kéntartalmú üzemanyag használata alól azon hajókat, amelyek a kikötőkben való horgonyzás idejére az összes motorjukat leállítják és part menti villamos energiát használnak. |
| --- | --- |

(7)

Az egyes folyékony tüzelőanyagok kéntartalmának csökkentéséről, valamint a 93/12/EGK irányelv módosításáról szóló, 1999. április 26-i 1999/32/EK tanácsi irányelv (5) 4b. cikke mentesíti a 0,1 tömegszázalékot meg nem haladó kéntartalmú üzemanyag használata alól azon hajókat, amelyek a kikötőkben való horgonyzás idejére az összes motorjukat leállítják és part menti villamos energiát használnak.

| (8) | Az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló, 2003. október 27-i 2003/96/EK tanácsi irányelv (6) lehetőséget biztosít a tagállamoknak arra, hogy bizonyos feltételek teljesülése esetén teljes vagy részleges adómentességet vagy adókedvezményt alkalmazzanak a villamos energia után fizetendő adóra, |
| --- | --- |

(8)

Az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló, 2003. október 27-i 2003/96/EK tanácsi irányelv (6) lehetőséget biztosít a tagállamoknak arra, hogy bizonyos feltételek teljesülése esetén teljes vagy részleges adómentességet vagy adókedvezményt alkalmazzanak a villamos energia után fizetendő adóra,

AJÁNLJA:

| 1. | A tagállamoknak meg kell fontolniuk a part menti villamos energia elérhetővé tételét a kikötőkben horgonyzó hajók számára, különösen azokban a kikötőkben, ahol a levegőminőségi határértéket meghaladják, vagy ahol a környék lakói zajártalomra panaszkodnak, de különös figyelmet kell fordítani a lakóövezetek közelében elhelyezkedő kikötőkre. |
| --- | --- |

1.

A tagállamoknak meg kell fontolniuk a part menti villamos energia elérhetővé tételét a kikötőkben horgonyzó hajók számára, különösen azokban a kikötőkben, ahol a levegőminőségi határértéket meghaladják, vagy ahol a környék lakói zajártalomra panaszkodnak, de különös figyelmet kell fordítani a lakóövezetek közelében elhelyezkedő kikötőkre.

| 2. | A tagállamoknak figyelembe kell venniük a mellékletben található tanácsokat, amelyek a különböző típusú hajók, útvonalak és kikötők kibocsátásainak csökkentése céljából történő part menti villamosenergia-használat költséghatékonyságával és gyakorlati előnyeivel foglalkoznak. A környezeti hasznot és a költséghatékonyságot azonban minden esetben egyénileg meg kell vizsgálni. |
| --- | --- |

2.

A tagállamoknak figyelembe kell venniük a mellékletben található tanácsokat, amelyek a különböző típusú hajók, útvonalak és kikötők kibocsátásainak csökkentése céljából történő part menti villamosenergia-használat költséghatékonyságával és gyakorlati előnyeivel foglalkoznak. A környezeti hasznot és a költséghatékonyságot azonban minden esetben egyénileg meg kell vizsgálni.

| 3. | A tagállamoknak arra kell törekedniük a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet MARPOL-egyezménye (a hajókról történő szennyezés megelőzésére vonatkozó nemzetközi egyezmény) keretén belül, hogy a part menti villamosenergia-szolgáltatás terén összehangolt nemzetközi szabványok kialakítását ösztönözzék, az eddig elért haladásra figyelemmel. |
| --- | --- |

3.

A tagállamoknak arra kell törekedniük a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet MARPOL-egyezménye (a hajókról történő szennyezés megelőzésére vonatkozó nemzetközi egyezmény) keretén belül, hogy a part menti villamosenergia-szolgáltatás terén összehangolt nemzetközi szabványok kialakítását ösztönözzék, az eddig elért haladásra figyelemmel.

| 4. | A tagállamoknak meg kell fontolniuk, hogy a közösségi jogban rejlő lehetőségek kihasználásával a hajóüzemeltetők számára gazdasági ösztönző intézkedéseket vezessenek be a part menti villamosenergia-használat előmozdítása érdekében. |
| --- | --- |

4.

A tagállamoknak meg kell fontolniuk, hogy a közösségi jogban rejlő lehetőségek kihasználásával a hajóüzemeltetők számára gazdasági ösztönző intézkedéseket vezessenek be a part menti villamosenergia-használat előmozdítása érdekében.

| 5. | A tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy azon önkormányzatok, amelyek illetékessége alá kikötők tartoznak, a tengerészeti hatóságok, kikötői hatóságok, hajóosztályozó társaságok és ipari testületek ismerjék a part menti villamosenergia-használat lehetőségét. |
| --- | --- |

5.

A tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy azon önkormányzatok, amelyek illetékessége alá kikötők tartoznak, a tengerészeti hatóságok, kikötői hatóságok, hajóosztályozó társaságok és ipari testületek ismerjék a part menti villamosenergia-használat lehetőségét.

| 6. | A tagállamoknak elő kell mozdítaniuk a kikötői hatóságok és az ipar közötti tapasztalatcserét a part menti villamosenergia-szolgáltatással, valamint az ilyen szolgáltatások összehangolásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

6.

A tagállamoknak elő kell mozdítaniuk a kikötői hatóságok és az ipar közötti tapasztalatcserét a part menti villamosenergia-szolgáltatással, valamint az ilyen szolgáltatások összehangolásával kapcsolatban.

| 7. | A tagállamoknak jelenteniük kell a Bizottság felé, hogy milyen intézkedéseket szándékoznak tenni a kikötőben horgonyzó hajók kibocsátásainak csökkentése érdekében, főleg azokban a kikötőkben, ahol a levegőminőségi határértékeket meghaladták. |
| --- | --- |

7.

A tagállamoknak jelenteniük kell a Bizottság felé, hogy milyen intézkedéseket szándékoznak tenni a kikötőben horgonyzó hajók kibocsátásainak csökkentése érdekében, főleg azokban a kikötőkben, ahol a levegőminőségi határértékeket meghaladták.

Kelt Brüsszelben, 2006. május 8-án.

a Bizottság részéről

Stavros DIMAS

a Bizottság tagja

---

(1)  COM(2002) 595 végleges.

1

(2)  HL C 89 E., 2004.4.14., 107. o.

2

(3)  HL C 8., 2004.1.13., 3. o.

3

(4)  COM(2001) 245 végleges.

4

(5)  HL L 121., 1999.5.11., 13. o. A legutóbb a 2005/33/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 191., 2005.7.22., 59. o.) módosított irányelv.

5

(6)  HL L 283., 2003.10.31., 51. o. A legutóbb a 2004/75/EK irányelvvel (HL L 157., 2004.4.30., 100. o.) módosított irányelv.

6

---

MELLÉKLET

A PART MENTI VILLAMOS ENERGIA HASZNÁLATÁRA VONATKOZÓ TANÁCSOK ÖSSZEFOGLALÁSA

Ez a melléklet a part menti villamos energia használatának költségeit és várható hasznát mutatja be. Részletesebb információ található a Service Contract on Ship Emissions Assignment, Abatement and Market-based Instruments: Shore-side Electricity című, a Bizottság számára készült jelentésben (1). Az itt feltüntetett költségek és kibocsátások tengerjáró hajókra vonatkoznak, de maga a technika a belvízi hajózásban is alkalmazható.

1.   Technikai feltételek – a tipikus megoldás

Az alábbi ábra a part menti villamosenergia-hálózat tipikus követelményeit mutatja be. Más megoldások is lehetségesek, a hajótól és a horgonyzóhelytől függően. A Nemzetközi Elektrotechnikai Bizottság (IEC) és a Hajóosztályozó Társaságok Nemzetközi Szövetsége már dolgoznak olyan ipari szabványokon, amelyeket később az IMO is figyelembe vehet.

Image

| (1) | Összeköttetés a 20–100 kV-os feszültségű áramot szolgáltató országos villamosenergia-hálózattal egy alállomáson keresztül, ahol 6–20 kV feszültségűre alakítják át az áramot. |
| --- | --- |

(1)

Összeköttetés a 20–100 kV-os feszültségű áramot szolgáltató országos villamosenergia-hálózattal egy alállomáson keresztül, ahol 6–20 kV feszültségűre alakítják át az áramot.

| (2) | Vezetékeken érkezik a 6–20 kV feszültségű áram az alállomástól a kikötői terminálhoz. |
| --- | --- |

(2)

Vezetékeken érkezik a 6–20 kV feszültségű áram az alállomástól a kikötői terminálhoz.

| (3) | Áramátalakító, ha szükséges. (A Közösség területén általában 50 Hz frekvenciájú áramot szolgáltatnak. Egy 60 Hz-re kialakított hajó egyes berendezései – a belső világítás, a fűtőrendszer – képesek lehetnek 50 Hz-es forrás használatára, de a motorral hajtott berendezések, mint a szivattyúk, csörlők, daruk nem. Ezért a 60 Hz frekvenciájú áramot használó hajóknak szükségük lesz az 50 Hz frekvenciájúból 60 Hz-esre alakított áramra.) |
| --- | --- |

(3)

Áramátalakító, ha szükséges. (A Közösség területén általában 50 Hz frekvenciájú áramot szolgáltatnak. Egy 60 Hz-re kialakított hajó egyes berendezései – a belső világítás, a fűtőrendszer – képesek lehetnek 50 Hz-es forrás használatára, de a motorral hajtott berendezések, mint a szivattyúk, csörlők, daruk nem. Ezért a 60 Hz frekvenciájú áramot használó hajóknak szükségük lesz az 50 Hz frekvenciájúból 60 Hz-esre alakított áramra.)

| (4) | A terminálhoz villamos energiát juttató vezetékek. Ezek lehetnek a föld alatt, régi vagy új csövekben vezetve. |
| --- | --- |

(4)

A terminálhoz villamos energiát juttató vezetékek. Ezek lehetnek a föld alatt, régi vagy új csövekben vezetve.

| (5) | Kábelfelcsévélő berendezés a magas feszültségű vezetékekkel való érintkezés elkerülésére. Ez épülhet a horgonyzóhelyre, csónakdaru és egy keret alkotja. Ezek szerepe a vezetékek átemelése a hajóra. A csörlő és a keret működtetése és vezérlése lehet elektromechanikus. |
| --- | --- |

(5)

Kábelfelcsévélő berendezés a magas feszültségű vezetékekkel való érintkezés elkerülésére. Ez épülhet a horgonyzóhelyre, csónakdaru és egy keret alkotja. Ezek szerepe a vezetékek átemelése a hajóra. A csörlő és a keret működtetése és vezérlése lehet elektromechanikus.

| (6) | A hajó fedélzetén csatlakozó található. |
| --- | --- |

(6)

A hajó fedélzetén csatlakozó található.

| (7) | A hajó fedélzetén lévő transzformátor átalakítja a magas feszültségű áramot 400 V-osra. |
| --- | --- |

(7)

A hajó fedélzetén lévő transzformátor átalakítja a magas feszültségű áramot 400 V-osra.

| (8) | Ezzel a villamos energiával látják el az egész hajót, a kisegítő motorokat lekapcsolják. |
| --- | --- |

(8)

Ezzel a villamos energiával látják el az egész hajót, a kisegítő motorokat lekapcsolják.

2.   Haszon: a kibocsátások csökkentése

A part menti villamos energia használatával javítható a helyi levegőminőség. Az egyéb előnyök sok tényezőtől függenek. Az ajánlást kísérő hatásvizsgálat mutatja be részletesebben azokat az előnyöket, amelyeket e lehetőség szélesebb körű használatával lehet elérni az Unióban. Az egyes kikötők átalakítása előtt azonban mindig érdemes elemezni az adott körülmények között a költség–haszon alakulását.

A hatásvizsgálat 500 horgonyzóhellyel és közepes méretű motorokkal számolva mutatja be a levegőszennyező kibocsátások csökkenését. Az előnyök nagyban függnek a használt üzemanyag kéntartalmától. A közösségi jog 2010-től szigorúbb határértékeket ír elő a horgonyzóhelyen használt üzemanyagok kéntartalmára vonatkozóan. Ezért szerepel 2,7 %-os és 0,1 %-os kéntartalmú üzemanyag is a vizsgálatban. Az eredmények azt mutatják, hogy a part menti villamos energia használata a 2,7 %-os kéntartalmú üzemanyag használatához képest 252 és 708 millió euro közötti éves megtakarításhoz vezetne, míg a 0,1 %-os kéntartalmú üzemanyag használatához képest 103 és 284 millió euro között lehetne pénzesíteni a keletkező hasznot. A monetizált haszon mögött a légszennyező kibocsátások csökkenéséből fakadó egészségjavulás és az anyagi károk csökkenése húzódik meg (2).

A part menti villamos energia használata azonban más előnyökkel is járhat, amelyeket ezek a számok nem vesznek figyelembe. A szén-dioxid (CO2) kibocsátását több mint 50 %-kal, a szén-monoxid (CO) kibocsátását 99 %-kal, a nitrogén-oxid (N20) kibocsátását több mint 50 %-kal csökkentené. Megszünteti a kisegítő motorok keltette zajt és rezgést, amely a hajók közelében 90–120 dB erősségű is lehet, és javítja a hajó személyzete által végzett karbantartási munkálatok körülményeit.

3.   Költségek: tőkeköltség és működési költségek

A part menti villamos energia használatának költségei megoszlanak a kikötő és a hajó között. Mértékük nagyban függ a már meglévő, elsősorban kikötői infrastruktúrától. A hatásvizsgálat tartalmaz tájékoztató jellegű számításokat egy átlagos horgonyzóhely, valamint új és átalakított, különböző méretű kisegítő motorral felszerelt hajók esetében a rendszer éves működési költségeiről. Az eredményeket az 1. táblázat mutatja.

Látható, hogy a nagyobb kisegítő motorral felszerelt – és ezért a leginkább környezetszennyező – hajók esetében alacsonyabb az összköltség. Az új hajóknál lényegesen kevesebb kiadással kell számolni, mint a part menti áram használatára utólag átalakított hajók esetében. A hajók üzemeltetési költségeinek tetemes részét teszi ki az üzemanyag és a villamos energia ára. Az üzemanyagok ára változik, de az alacsonyabb kéntartalmú üzemanyag mindig drágább lesz, mint a magasabb kéntartalmú. A horgonyzóhelyeken használt villamos energia adóztatásának csökkentésével tovább népszerűsíthető a part menti villamos energia használata.

1. táblázat

| HAJÓTÍPUS
  A kisegítő motor mérete | A rendszer éves működési költsége |
| --- | --- |
| | adóval
  olcsó üzemanyag | adó nélkül
  drága üzemanyag |
| EUR/horgonyzóhely/év | EUR/horgonyzóhely/év |
| ÚJ ÉPÍTÉSŰ |
| Kicsi | 164 659 | 82 315 |
| Közepes | 269 416 | 39 904 |
| Nagy | 521 630 | –72 298 |
| UTÓLAG ÁTALAKÍTOTT |
| Kicsi | 202 783 | 120 439 |
| Közepes | 324 402 | 94 890 |
| Nagy | 617 999 | 24 071 |

HAJÓTÍPUS

A kisegítő motor mérete

A rendszer éves működési költsége

adóval

olcsó üzemanyag

adó nélkül

drága üzemanyag

EUR/horgonyzóhely/év

EUR/horgonyzóhely/év

ÚJ ÉPÍTÉSŰ

Kicsi

164 659

82 315

Közepes

269 416

39 904

Nagy

521 630

–72 298

UTÓLAG ÁTALAKÍTOTT

Kicsi

202 783

120 439

Közepes

324 402

94 890

Nagy

617 999

24 071

4.   A haszon és a költség összevetése

A négy szennyezőanyag kibocsátásának csökkentése 500 horgonyzóhelyen pénzesítve évente 103 és 284 millió euro közötti megtakarítást eredményezne a 0,1 % kéntartalmú üzemanyag használatához képest, de 252 és 708 millió euro közötti megtakarítást a 2,7 %-os kéntartalmú üzemanyag használatához képest. Az értékek nagyságrendje változhat a módszertantól és a statisztikai élettartam értékének számításától függően. Részletesebben a levegőszennyezésről szóló tematikus stratégia (3) hatásvizsgálata tárgyalja ezt a témát.

Az 1. táblázatban szereplő, horgonyzóhelyre vetített éves működési költségeket három tényező befolyásolja: a hajó motorjának mérete, hogy a technológiát új vagy régi hajónál alkalmazzák-e, valamint az elektromos áram és az üzemanyag ára. A hatásvizsgálat megmutatta, ha 500 horgonyzóhelyen part menti villamos energiát használnak a hajók, az évente 185 millió euróval kerül többe, mint ha hajózási tüzelőanyagot használnának, feltéve hogy az üzemanyag-árak alacsonyak és a villamos energiára teljes adót kell fizetni. Magasabb üzemanyagárak és az áram adómentessége esetén viszont 80 %-kal, évi 34 millió euróra csökkennének a költségek.

Látható, hogy a part menti villamos energia használata több esetben is előnyösebb. A haszon gyakran többszöröse a költségvonzatnak.

5.   Következtetés

A part menti villamosenergia-használat költsége és haszna nagyban függ a kikötő, a horgonyzóhely és a hajó adottságaitól, illetve az előbbiek elhelyezkedésétől. Ebből az következik, hogy a költséghatékonyságot eseti alapon kell tanulmányozni, és emellett továbbra is törekedni kell a tengeren keletkező kibocsátások közvetlen csökkentésére.

Környezetvédelmi szempontból a part menti villamos energia használata nagyobb mértékben csökkenti a szennyezést, különösen a NOx- és a részecskeszennyezést, mint a 0,1 % kéntartalmú üzemanyagok használata (amit a 2005/33/EK irányelv 2010-től előír). Ezért különösen megfontolandó olyan kikötőkben, ahol a NOx- és a részecske-kibocsátások szintje magas, és levegőminőségi problémákat okoz (a környezeti levegőminőségi határértékek túllépését az ózon és a por tekintetében).

Általában azt mutatják a számok, hogy azon nagy motorral felszerelt hajók esetében, amelyek ugyanazt a kikötőt rendszeresen látogatják, a part menti villamos energia használata környezetvédelmi és gazdaságossági szempontból is kedvezőbb a 0,1 % kéntartalmú üzemanyagok használatánál. Gazdaságossági szempontból a part menti áram használata azon új hajóknál eredményezne megtakarításokat a 0,1 % kéntartalmú üzemanyag használatához képest, amelyek rendszeresen visszatérnek ugyanazokba a kikötőkbe, főleg – de nem csak abban az esetben –, ha a 2003/96/EK irányelv értelmében az elektromos áram után fizetendő adóra adókedvezmények válnak elérhetővé. A tagállamok és a helyi hatóságok természetesen egyéb módokon is törekedhetnek arra, hogy a kikötők befektessenek a part menti villamos energia használatába és biztosítsák ennek elérhetőségét.

---

(1)  Lásd: http://www.europa.eu.int/comm/environment/air/pdf/task2_shore-side.pdf

(2)  Lásd: http://europa.eu.int/comm/environment/air/cafe/activities/pdf/cafe_cba_externalities.pdf (4. oldal). Az értékek országos átlagokat tükröznek (városi és vidéki adatok kombinációjával), ezért a haszon magasabb lehet a városközpontokban lévő kikötők esetében.

(3)  SEC(2005) 1133.

---

| 12.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 125/43 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 125/43

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2006. május 8.)

a 2001/171/EK határozatnak a 94/62/EK irányelvben meghatározott nehézfémkoncentráció-szintekkel kapcsolatban az üvegcsomagolásra vonatkozó eltérés érvényességének meghosszabbítása érdekében történő módosításáról

(az értesítés a C(2006) 1823. számú dokumentummal történt)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/340/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló, 1994. december 20-i 94/62/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2001. február 19-i 2001/171/EK bizottsági határozatban (2) előírt, a 94/62/EK irányelvben meghatározott nehézfémkoncentráció-szintekkel kapcsolatban az üvegcsomagolásra vonatkozó eltérés 2006. június 30-án hatályát veszti. |
| --- | --- |

(1)

A 2001. február 19-i 2001/171/EK bizottsági határozatban (2) előírt, a 94/62/EK irányelvben meghatározott nehézfémkoncentráció-szintekkel kapcsolatban az üvegcsomagolásra vonatkozó eltérés 2006. június 30-án hatályát veszti.

| (2) | A 94/62/EK irányelv 11. cikkének (1) bekezdésében előírt 100 ppm határérték teljes körű alkalmazása a Közösségen belül csak úgy érhető el, ha az üveg újrahasznosításának mértékét csökkentik, azonban az ilyen csökkentés környezetvédelmi szempontból nem kívánatos. |
| --- | --- |

(2)

A 94/62/EK irányelv 11. cikkének (1) bekezdésében előírt 100 ppm határérték teljes körű alkalmazása a Közösségen belül csak úgy érhető el, ha az üveg újrahasznosításának mértékét csökkentik, azonban az ilyen csökkentés környezetvédelmi szempontból nem kívánatos.

| (3) | A 2001/171/EK határozat érvényességét ezért hatályvesztési időpont megjelölése nélkül ki kell terjeszteni. |
| --- | --- |

(3)

A 2001/171/EK határozat érvényességét ezért hatályvesztési időpont megjelölése nélkül ki kell terjeszteni.

| (4) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 94/62/EK irányelv 21. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 94/62/EK irányelv 21. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2001/171/EK határozat 6. cikkét törölni kell.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2006. május 8-án.

a Bizottság részéről

Stavros DIMAS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 365., 1994.12.31., 10. o. A legutóbb a 2005/20/EK irányelvvel (HL L 70., 2005.3.16., 17. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 62., 2001.3.2., 20. o.

2

---