# Euroopa Liidu L 173/2006

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 173 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 49. köide27. juuni 2006 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 173

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

49. köide27. juuni 2006

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 941/2006, 1. juuni 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 51/2006 põhjaputassuu ja heeringa osas | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 942/2006, 26. juuni 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 7 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 943/2006, 26. juuni 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2707/2000, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 rakenduseeskirjad seoses haridusasutuste õpilaste piima ja teatavate piimatoodetega varustamise puhul antava ühenduse abiga | 9 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 944/2006, 26. juuni 2006, millega kuulutatakse vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 artiklile 30 välja teatavate veinide erakorraline destilleerimine Itaalias | 10 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 945/2006, 26. juuni 2006, millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 1342/2003, millega sätestatakse teravilja ja riisi impordi- ja ekspordilitsentside süsteemi kohaldamise üksikasjalikud erieeskirjad | 12 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 946/2006, 23. juuni 2006, millega Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse kilu püük ICES IIIb, c, d püügipiirkonnas (EÜ veed) | 13 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 947/2006, 26. juuni 2006, millega määratakse kindlaks, kui suures ulatuses saab rahuldada taotlusi, mis on esitatud juunis 2006 noorte nuumamiseks ettenähtud isasveiste impordilitsentside saamiseks määrusega (EÜ) nr 800/2006 ette nähtud tariifikvootide raames | 15 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 941/2006, 1. juuni 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 51/2006 põhjaputassuu ja heeringa osas

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 942/2006, 26. juuni 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

7

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 943/2006, 26. juuni 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2707/2000, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 rakenduseeskirjad seoses haridusasutuste õpilaste piima ja teatavate piimatoodetega varustamise puhul antava ühenduse abiga

9

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 944/2006, 26. juuni 2006, millega kuulutatakse vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 artiklile 30 välja teatavate veinide erakorraline destilleerimine Itaalias

10

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 945/2006, 26. juuni 2006, millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 1342/2003, millega sätestatakse teravilja ja riisi impordi- ja ekspordilitsentside süsteemi kohaldamise üksikasjalikud erieeskirjad

12

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 946/2006, 23. juuni 2006, millega Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse kilu püük ICES IIIb, c, d püügipiirkonnas (EÜ veed)

13

Komisjoni määrus (EÜ) nr 947/2006, 26. juuni 2006, millega määratakse kindlaks, kui suures ulatuses saab rahuldada taotlusi, mis on esitatud juunis 2006 noorte nuumamiseks ettenähtud isasveiste impordilitsentside saamiseks määrusega (EÜ) nr 800/2006 ette nähtud tariifikvootide raames

15

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 25. august 2005, millega koondumine kuulutatakse kokkusobivaks ühisturuga ja EMP lepingu täitmisega (Juhtum COMP/M.3687 – Johnson & Johnson/Guidant)
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 3230 all)

   (
  1
  ) | 16 |
| | * | Komisjoni otsus, 5. oktoober 2005, EÜ asutamislepingu artikli 81 kohase menetluse kohta, mis on seotud ettevõtjatega Automobiles Peugeot SA ja Peugeot Nederland NV (Juhtumid COMP/E2/36623, 36820 ja 37275 – SEP ja teised/Automobiles Peugeot SA)
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 3683 all)

   (
  1
  ) | 20 |
| | * | Komisjoni otsus, 23. juuni 2006, millega kehtestatakse ühenduse rahaline toetus kulutuste jaoks, mis on tehtud seoses sigade klassikalise katku vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmetega Saksamaal 2001. aastal
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 2407 all) | 25 |
| | * | Komisjoni otsus, 23. juuni 2006, millega kehtestatakse ühenduse rahaline toetus kulutuste jaoks, mis on tehtud seoses sigade klassikalise katku vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmetega Saksamaal 2002. aastal
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 2408 all) | 27 |
| | * | Komisjoni otsus, 23. juuni 2006, millega kehtestatakse ühenduse rahaline toetus kulutuste jaoks, mis on tehtud seoses sigade klassikalise katku vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmetega Luksemburgis 2002. aastal
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 2410 all) | 29 |
| | * | Komisjoni otsus, 23. juuni 2006, millega muudetakse otsust 2005/710/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses väga patogeense lindude gripi kahtlusega Rumeenias
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 2421 all)

   (
  1
  ) | 31 |
| | * | Komisjoni otsus, 23. juuni 2006, millega kehtestatakse ühenduse rahaline toetus kulutuste jaoks, mis on tehtud seoses linnugripi vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmetega Belgias 2003. aastal
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 2422 all) | 33 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 25. august 2005, millega koondumine kuulutatakse kokkusobivaks ühisturuga ja EMP lepingu täitmisega (Juhtum COMP/M.3687 – Johnson & Johnson/Guidant)
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 3230 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 3230 all)

1

16

*

Komisjoni otsus, 5. oktoober 2005, EÜ asutamislepingu artikli 81 kohase menetluse kohta, mis on seotud ettevõtjatega Automobiles Peugeot SA ja Peugeot Nederland NV (Juhtumid COMP/E2/36623, 36820 ja 37275 – SEP ja teised/Automobiles Peugeot SA)
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 3683 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 3683 all)

1

20

*

Komisjoni otsus, 23. juuni 2006, millega kehtestatakse ühenduse rahaline toetus kulutuste jaoks, mis on tehtud seoses sigade klassikalise katku vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmetega Saksamaal 2001. aastal
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 2407 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 2407 all)

25

*

Komisjoni otsus, 23. juuni 2006, millega kehtestatakse ühenduse rahaline toetus kulutuste jaoks, mis on tehtud seoses sigade klassikalise katku vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmetega Saksamaal 2002. aastal
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 2408 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 2408 all)

27

*

Komisjoni otsus, 23. juuni 2006, millega kehtestatakse ühenduse rahaline toetus kulutuste jaoks, mis on tehtud seoses sigade klassikalise katku vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmetega Luksemburgis 2002. aastal
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 2410 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 2410 all)

29

*

Komisjoni otsus, 23. juuni 2006, millega muudetakse otsust 2005/710/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses väga patogeense lindude gripi kahtlusega Rumeenias
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 2421 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 2421 all)

1

31

*

Komisjoni otsus, 23. juuni 2006, millega kehtestatakse ühenduse rahaline toetus kulutuste jaoks, mis on tehtud seoses linnugripi vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmetega Belgias 2003. aastal
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 2422 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 2422 all)

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 27.6.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 173/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 173/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 941/2006,

1. juuni 2006,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 51/2006 põhjaputassuu ja heeringa osas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artiklit 20,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 51/2006 (2) määratakse 2006. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ja ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 51/2006 (2) määratakse 2006. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ja ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes.

| (2) | Ühenduse ja Fääri saarte vahel 23. veebruaril 2006 toimunud nõupidamisel jõuti kokkuleppele seoses vastastikuse juurdepääsuga põhjaputassuu- ja heeringavarudele üksteise kalastusvööndites. Seda kokkulepet tuleks rakendada. |
| --- | --- |

(2)

Ühenduse ja Fääri saarte vahel 23. veebruaril 2006 toimunud nõupidamisel jõuti kokkuleppele seoses vastastikuse juurdepääsuga põhjaputassuu- ja heeringavarudele üksteise kalastusvööndites. Seda kokkulepet tuleks rakendada.

| (3) | Kuna laevad, mis püüdsid nakkevõrkudega merluusi ICES rajoonides VIa, b ja VIIb, c, j, k ning alapiirkonnas XII, ei ole olnud seotud püügiviisidega, mille tõttu kehtestati nimetatud piirkondades nakkevõrkude kasutamise keeld, on asjakohane nimetatud kalapüüki erandina keelust lubada. |
| --- | --- |

(3)

Kuna laevad, mis püüdsid nakkevõrkudega merluusi ICES rajoonides VIa, b ja VIIb, c, j, k ning alapiirkonnas XII, ei ole olnud seotud püügiviisidega, mille tõttu kehtestati nimetatud piirkondades nakkevõrkude kasutamise keeld, on asjakohane nimetatud kalapüüki erandina keelust lubada.

| (4) | Ühendus on konsulteerinud Norraga norra kevadkude (atlandi-skandinaavia) heeringa varude majandamise küsimuses Kirde-Atlandi vetes, eelkõige seoses püügilubade süsteemi juurutamisega. |
| --- | --- |

(4)

Ühendus on konsulteerinud Norraga norra kevadkude (atlandi-skandinaavia) heeringa varude majandamise küsimuses Kirde-Atlandi vetes, eelkõige seoses püügilubade süsteemi juurutamisega.

| (5) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 51/2006 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 51/2006 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 51/2006 IA, IB ja IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 1. juuni 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

U. HAUBNER

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  ELT L 16, 20.1.2006, lk 1.

2

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 51/2006 lisasid muudetakse järgmiselt.

| 1. | IA lisas asendatakse põhjaputassuud vööndites I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIabde, XII ja XIV (EÜ ja rahvusvahelised veed) käsitlev kanne järgmise kandega:














  “Liigid | : | Põhjaputassuu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- | --- |

1.

IA lisas asendatakse põhjaputassuud vööndites I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIabde, XII ja XIV (EÜ ja rahvusvahelised veed) käsitlev kanne järgmise kandega:

“Liigid

:

Põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

| Vöönd | : | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIabde, XII ja XIV (EÜ ja rahvusvahelised veed)
  WHB/1 X 14 |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIabde, XII ja XIV (EÜ ja rahvusvahelised veed)

WHB/1 X 14

Taani

52 529 (5)
   (6)

Analüütiline TAC

Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Saksamaa

20 424 (5)
   (6)

Hispaania

44 533 (5)
   (6)

Prantsusmaa

36 556 (5)
   (6)

Iirimaa

40 677 (5)
   (6)

Madalmaad

64 053 (5)
   (6)

Portugal

4 137 (5)
   (6)

Rootsi

12 994 (5)
   (6)

Ühendkuningriik

68 161 (5)
   (6)

EÜ

344 063 (5)
   (6)

Norra

152 442 (1)
   (2)

Fääri saared

45 000 (3)
   (4)

TAC

2 000 000

| 2. | IA lisas lisatakse eeltoodud kande järele järgmine kanne:














  “Liigid | : | Põhjaputassuu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- | --- |

2.

IA lisas lisatakse eeltoodud kande järele järgmine kanne:

“Liigid

:

Põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

| Vöönd | : | vööndite II, IVa, (8) VIa, (9) VIb, VII (10) EÜ veed
  WHB/24A567 |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

vööndite II, IVa, (8) VIa, (9) VIb, VII (10) EÜ veed

WHB/24A567

Fääri saared

10 000 (7)

TAC

2 000 000

| 3. | IB lisas asendatakse heeringat vööndites I ja II (EÜ ja rahvusvahelised veed) käsitlev kanne järgmise kandega:














  “Liigid | : | Herringas

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- | --- |

3.

IB lisas asendatakse heeringat vööndites I ja II (EÜ ja rahvusvahelised veed) käsitlev kanne järgmise kandega:

“Liigid

:

Herringas

Clupea harengus

| Vöönd | : | vööndite I ja II EÜ ja rahvusvahelised veed
  HER/1/2. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

vööndite I ja II EÜ ja rahvusvahelised veed

HER/1/2.

Belgia

22

Taani

21 243

Saksamaa

3 720

Hispaania

70

Prantsusmaa

917

Iirimaa

5 499

Madalmaad

7 602

Poola

1 075

Portugal

70

Soome

329

Rootsi

7 872

Ühendkuningriik

13 581

EÜ

62 000

Fääri saared

6 196 (11)

TAC

Ei kohaldata

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata ja kõnealuse määruse artikli 5 lõiget 2 kohaldatakse.

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | II, Vb põhja pool 62° N (Fääri saarte veed) (HER/2A5B-F) |
| --- | --- |
| Belgia | 2 |
| Taani | 2 117 |
| Saksamaa | 371 |
| Hispaania | 7 |
| Prantsusmaa | 91 |
| Iirimaa | 548 |
| Madalmaad | 758 |
| Poola | 107 |
| Portugal | 7 |
| Soome | 32 |
| Rootsi | 784 |
| Ühendkuningriik | 1 354 |

II, Vb põhja pool 62° N (Fääri saarte veed) (HER/2A5B-F)

Belgia

2

Taani

2 117

Saksamaa

371

Hispaania

7

Prantsusmaa

91

Iirimaa

548

Madalmaad

758

Poola

107

Portugal

7

Soome

32

Rootsi

784

Ühendkuningriik

1 354

| 4. | III lisa A-osale lisatakse järgmine punkt:






  “8.5. | Erandina punktidest 8.3 ja 8.4 võivad nimetatud püügipiirkondades merluusi püüdvad laevad kasutada nakkevõrke, mille silmasuurus on 120 mm aladel, kus kaardistatud sügavus on väiksem kui 600 meetrit.” |
| --- | --- | --- |

4.

III lisa A-osale lisatakse järgmine punkt:

“8.5.

Erandina punktidest 8.3 ja 8.4 võivad nimetatud püügipiirkondades merluusi püüdvad laevad kasutada nakkevõrke, mille silmasuurus on 120 mm aladel, kus kaardistatud sügavus on väiksem kui 600 meetrit.”

| 5. | IV lisa I ja II osa asendatakse järgmisega:
  “I   OSA
  Kolmandate riikide vetes kalastavate ühenduse kalalaevade püügilitsentside ja -lubadega seotud koguselised piirangud









  Püügipiirkond | Püügiliik | Litsentside arv | Litsentside jaotamine liikmesriikide vahel | Korraga kohal viibivate laevade maksimaalne arv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Norra veed ja Jan Mayeni ümbruse kalastusvöönd | Heeringas, põhja pool 62° 00′ N | 77 | DK: 26, DE: 5, FR: 1, IRL: 7, NL: 9, SW: 10, UK: 17 | 57 |
| Põhjalähedased liigid, põhja pool 62° 00′ N | 80 | FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IRL: 1 | 50 |
| Makrell, lõuna pool 62° 00′ N seinnoodapüük | 11 | DE: 1, (12) DK: 26, (12) FR: 2, (12) NL: 1 (12) | Ei kohaldata |
| Makrell, lõuna pool 62° 00′ N, traalnoodapüük | 19 | Ei kohaldata |
| Makrell, põhja pool 62° 00′ N, seinnoodapüük | 11 (13) | DK: 11 | Ei kohaldata |
| Tehniliseks otstarbeks mõeldud liigid, lõuna pool 62° 00′ N | 480 | DK: 450, UK: 30 | 150 |
| Fääri saarte veed | Igasugune traalpüük kuni 180 jala pikkuste laevadega püügipiirkondades, mis asuvad Fääri saarte lähtejoonest 12–21 miili kaugusele ulatuvas kalastusvööndis | 26 | BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18 | 13 |
| Tursa ja kilttursa spetsialiseeritud püük väikseima silmasuurusega 135 mm, piiratud püügipiirkonnas lõuna pool 62° 28′ N ja ida pool 6° 30′ W. | 8 (14) | | 4 |
| Traalnoodapüük 21 miili kaugusel Fääri saarte lähtejoontest. Ajavahemikul 1. märtsist kuni 31. maini ning 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini võivad kõnealused laevad kalastada piirkondades, mis jäävad 61° 20′ N ja 62° 00′ N vahele, ning lähtejoontest 12–21 miili kaugusel. | 70 | BE: 0, DE: 10, FR: 40, UK: 20 | 26 |
| Sinise molva püük traalnoodaga, mille väikseim silmasuurus on 100 mm, piirkonnas lõuna pool 61° 30′ N ja lääne pool 9° 00′ W ning piirkonnas 7° 00′ W ja 9° 00′ W vahel, lõuna pool 60° 30′ N ning piirkonnas, mis asub edela pool 60° 30′ N ja 7° 00′ W ning 60° 00′ N ja 7° 00′ W ning 60° 00′ N, 6° 00′ W kulgevat joont. | 70 | DE: 8, (15) FR: 12, (15) UK: 0 (15) | 20 (16) |
| Süsika spetsialiseeritud püük traalnoodaga, mille väikseim silmasuurus on 120 mm, ning võimalus kasutada noodapära ümber ristpinesid. | 70 | | 22 (16) |
| Põhjaputassuu püük. Litsentsiga laevade arvu võib suurendada nelja laeva võrra, mis moodustavad paarid, kui Fääri saarte ametiasutused kehtestavad eri juurdepääsueeskirjad püügipiirkonnale nimetusega “põhjaputassuu põhiline püügipiirkond”. | 36 | DE: 3, DK: 19, FR: 2, UK: 5, NL: 5 | 20 |
| Õngepüük | 10 | UK: 10 | 6 |
| Makrellipüük | 12 | DK: 12 | 12 |
| Heeringapüük põhja pool 62° N | 21 | DE: 1, DK: 7, FR: 0, UK: 5, IRL: 2, NL: 3, SW: 3 | 21 |
| Venemaa Föderatsiooni veed | Kõik püügiliigid | pm | | pm |
| Tursapüük | 7 (17) | | pm |
| Kilupüük | pm | | pm |

5.

IV lisa I ja II osa asendatakse järgmisega:

“I   OSA

Kolmandate riikide vetes kalastavate ühenduse kalalaevade püügilitsentside ja -lubadega seotud koguselised piirangud

Püügipiirkond

Püügiliik

Litsentside arv

Litsentside jaotamine liikmesriikide vahel

Korraga kohal viibivate laevade maksimaalne arv

Norra veed ja Jan Mayeni ümbruse kalastusvöönd

Heeringas, põhja pool 62° 00′ N

77

DK: 26, DE: 5, FR: 1, IRL: 7, NL: 9, SW: 10, UK: 17

57

Põhjalähedased liigid, põhja pool 62° 00′ N

80

FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IRL: 1

50

Makrell, lõuna pool 62° 00′ N seinnoodapüük

11

DE: 1, (12) DK: 26, (12) FR: 2, (12) NL: 1 (12)

Ei kohaldata

Makrell, lõuna pool 62° 00′ N, traalnoodapüük

19

Ei kohaldata

Makrell, põhja pool 62° 00′ N, seinnoodapüük

11 (13)

DK: 11

Ei kohaldata

Tehniliseks otstarbeks mõeldud liigid, lõuna pool 62° 00′ N

480

DK: 450, UK: 30

150

Fääri saarte veed

Igasugune traalpüük kuni 180 jala pikkuste laevadega püügipiirkondades, mis asuvad Fääri saarte lähtejoonest 12–21 miili kaugusele ulatuvas kalastusvööndis

26

BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18

13

Tursa ja kilttursa spetsialiseeritud püük väikseima silmasuurusega 135 mm, piiratud püügipiirkonnas lõuna pool 62° 28′ N ja ida pool 6° 30′ W.

8 (14)

4

Traalnoodapüük 21 miili kaugusel Fääri saarte lähtejoontest. Ajavahemikul 1. märtsist kuni 31. maini ning 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini võivad kõnealused laevad kalastada piirkondades, mis jäävad 61° 20′ N ja 62° 00′ N vahele, ning lähtejoontest 12–21 miili kaugusel.

70

BE: 0, DE: 10, FR: 40, UK: 20

26

Sinise molva püük traalnoodaga, mille väikseim silmasuurus on 100 mm, piirkonnas lõuna pool 61° 30′ N ja lääne pool 9° 00′ W ning piirkonnas 7° 00′ W ja 9° 00′ W vahel, lõuna pool 60° 30′ N ning piirkonnas, mis asub edela pool 60° 30′ N ja 7° 00′ W ning 60° 00′ N ja 7° 00′ W ning 60° 00′ N, 6° 00′ W kulgevat joont.

70

DE: 8, (15) FR: 12, (15) UK: 0 (15)

20 (16)

Süsika spetsialiseeritud püük traalnoodaga, mille väikseim silmasuurus on 120 mm, ning võimalus kasutada noodapära ümber ristpinesid.

70

22 (16)

Põhjaputassuu püük. Litsentsiga laevade arvu võib suurendada nelja laeva võrra, mis moodustavad paarid, kui Fääri saarte ametiasutused kehtestavad eri juurdepääsueeskirjad püügipiirkonnale nimetusega “põhjaputassuu põhiline püügipiirkond”.

36

DE: 3, DK: 19, FR: 2, UK: 5, NL: 5

20

Õngepüük

10

UK: 10

6

Makrellipüük

12

DK: 12

12

Heeringapüük põhja pool 62° N

21

DE: 1, DK: 7, FR: 0, UK: 5, IRL: 2, NL: 3, SW: 3

21

Venemaa Föderatsiooni veed

Kõik püügiliigid

pm

pm

Tursapüük

7 (17)

pm

Kilupüük

pm

pm

II   OSA

Ühenduse vetes kalastavate kolmandate riikide laevade püügilitsentside ja -lubadega seotud koguselised piirangud

| Lipuriik | Püügiliik | Litsentside arv | Korraga kohal viibivate laevade maksimaalne |
| --- | --- | --- | --- |
| Norra | Heeringas, põhja pool 62° 00′ N | 18 | 18 |
| Fääri saared | Makrell, VIa (põhja pool 56° 30′ N), VIIe, f, h, harilik stauriid, IV, VIa (põhja pool 56° 30′ N), VIIe, f, h; heeringas, VIa (põhja pool 56° 30′ N) | 14 | 14 |
| Heeringas, põhja pool 62° 00′ N | 21 | 21 |
| Heeringas, IIIa | 4 | 4 |
| Tursiku- ja kilupüük tehnilisel otstarbel, IV, VIa (põhja pool 56° 30′ N); tobiapüük, IV (sealhulgas põhjaputassuu vältimatu kaaspüük) | 15 | 15 |
| Molva ja meriluts | 20 | 10 |
| Põhjaputassuu, II, IVa, VIa (põhja pool 56° 30′ N), VIb, VII (lääne pool 12° 00′ W) | 20 | 20 |
| Sinine molva | 16 | 16 |
| Venemaa Föderatsioon | Heeringas, IIId (Rootsi veed) | pm | pm |
| Heeringas, IIId (Rootsi veed, kalapüügiga mittetegelevad baaslaevad) | pm | pm |
| Kilu | 4 (18) | pm |
| Barbados | Viburhännakud (19) (Prantsuse Guajaana veed) | 5 | pm (20) |
| Riffahvenlased (21) (Prantsuse Guajaana veed) | 5 | pm |
| Guajaana | Viburhännakud (22) (Prantsuse Guajaana veed) | pm | pm (23) |
| Suriname | Viburhännaku (22) (Prantsuse Guajaana veed) | 5 | pm (24) |
| Trinidad ja Tobago | Viburhännakud (22) (Prantsuse Guajaana veed) | 8 | pm (25) |
| Jaapan | Tuunid (26) (Prantsuse Guajaana veed) | pm | |
| Korea | Tuunid (27) (Prantsuse Guajaana veed) | pm | pm (22) |
| Venezuela | Riffahvenlased (22) (Prantsuse Guajaana veed) | 41 | pm |
| Ogahailased (22) (Prantsuse Guajaana veed) | 4 | pm |

Lipuriik

Püügiliik

Litsentside arv

Korraga kohal viibivate laevade maksimaalne

Norra

Heeringas, põhja pool 62° 00′ N

18

18

Fääri saared

Makrell, VIa (põhja pool 56° 30′ N), VIIe, f, h, harilik stauriid, IV, VIa (põhja pool 56° 30′ N), VIIe, f, h; heeringas, VIa (põhja pool 56° 30′ N)

14

14

Heeringas, põhja pool 62° 00′ N

21

21

Heeringas, IIIa

4

4

Tursiku- ja kilupüük tehnilisel otstarbel, IV, VIa (põhja pool 56° 30′ N); tobiapüük, IV (sealhulgas põhjaputassuu vältimatu kaaspüük)

15

15

Molva ja meriluts

20

10

Põhjaputassuu, II, IVa, VIa (põhja pool 56° 30′ N), VIb, VII (lääne pool 12° 00′ W)

20

20

Sinine molva

16

16

Venemaa Föderatsioon

Heeringas, IIId (Rootsi veed)

pm

pm

Heeringas, IIId (Rootsi veed, kalapüügiga mittetegelevad baaslaevad)

pm

pm

Kilu

4 (18)

pm

Barbados

Viburhännakud (19) (Prantsuse Guajaana veed)

5

pm (20)

Riffahvenlased (21) (Prantsuse Guajaana veed)

5

pm

Guajaana

Viburhännakud (22) (Prantsuse Guajaana veed)

pm

pm (23)

Suriname

Viburhännaku (22) (Prantsuse Guajaana veed)

5

pm (24)

Trinidad ja Tobago

Viburhännakud (22) (Prantsuse Guajaana veed)

8

pm (25)

Jaapan

Tuunid (26) (Prantsuse Guajaana veed)

pm

Korea

Tuunid (27) (Prantsuse Guajaana veed)

pm

pm (22)

Venezuela

Riffahvenlased (22) (Prantsuse Guajaana veed)

41

pm

Ogahailased (22) (Prantsuse Guajaana veed)

4

pm

---

(1)  Võib püüda EÜ vetes piirkondades II, IVa, VIa põhja pool 56° 30′ N, VIb, VII lääne pool 12° W.

(2)  Sellest kuni 500 tonni võivad olla hõbekalad (Argentina spp.).

(3)  Põhjaputassuu saak võib sisaldada hõbekalade (Argentina spp.) vältimatut kaaspüüki.

(4)  Võib püüda EÜ vetes piirkonnas VIa põhja pool 56° 30′ N, VIb, VII lääne pool 12° W.

(5)  Sellest kuni 61 % võib püüda Norra majandusvööndis või Jan Mayeni ümbruse kalastusvööndis.

(6)  Sellest kuni 2,9 % võib püüda Fääri saarte vetes vööndis Vb.”

(7)  Arvatakse maha Fääri saarte püügilimiitidest (kehtestatud rannikuäärsete riikide kokkuleppe kohaselt).

(8)  Vööndis IVa ei tohi kalasaak ületada 2 500 tonni.

(9)  Põhja pool 56° 30′ N.

(10)  Lääne pool 12° W.”

(11)  Võib püüda EÜ vetes.”

(12)  See jaotus kehtib nooda ja traalnoodaga püügile.

(13)  Valitakse 11 seinnoodapüügilitsentsi seast, mis on mõeldud makrelli püüdmiseks lõuna pool 62° 00′ N.

(14)  Vastavalt 1999. aasta kohta kokku lepitud protokollile kajastatakse tursa ja kilttursa spetsialiseeritud püüki käsitlevaid arve “igasugust traalpüüki kuni 180 jala pikkuste laevadega püügipiirkondades, mis asuvad Fääri saarte lähtejoontest 12–21 miili kauguses kalastusvööndis” käsitlevate arvude hulgas.

(15)  Nimetatud arvud viitavad korraga kohalviibivate laevade maksimaalsele arvule.

(16)  Nimetatud arvud sisalduvad arvudes, mis kajastavad traalnoodapüüki 21 miili kaugusel Fääri saarte lähtejoontest.

(17)  Kohaldatakse ainult Läti lipu all sõitvatele laevadele.

(18)  Kohaldatakse ainult EÜ vete Läti vööndis.

(19)  Krevetipüügilitsentsid Prantsuse Guajaana departemangu vetes antakse välja asjaomaste kolmanda riigi asutuste esitatud püügikava alusel, mille komisjon on heaks kiitnud. Iga asjaomase litsentsi kehtivusaega piiratakse vastavalt litsentsi väljaandmisel aluseks olnud püügikavas ette nähtud püügiperioodile.

(20)  Aastane merepäevade arv on 200.

(21)  Püütakse ainult õngejadade või mõrraga (riffahvenad) või õngejadade ja võrkudega, mille väikseim silmasuurus on 100 mm, sügavusel üle 30 m (ogahailased). Kõnealuste litsentside saamiseks tuleb tõendada, et litsentsi taotleva reederi ja Prantsuse Guajaana departemangus asuva töötlemisettevõtte vahel on kehtiv leping ja see sisaldab kohustust lossida asjaomaselt laevalt kõnealuses departemangus vähemalt 75 % kogu riffahvenapüügist või 50 % kogu ogahailastepüügist töötlemiseks lepingujärgses töötlemisettevõttes.

Eespool nimetatud lepingu peavad olema kinnitanud Prantsuse ametiasutused, kes tagavad, et leping vastab nii lepinguosalise töötlemisettevõtte tegelikule mahule kui ka Guajaana majanduse arenguga seotud eesmärkidele. Lepingu nõuetekohaselt kinnitatud koopia lisatakse litsentsitaotlusele.

Eespool nimetatud kinnitusest keeldumise korral teatavad Prantsuse ametiasutused sellest asjaomasele lepinguosalisele ja komisjonile ning esitavad keeldumise põhjendused.

(22)  Kohaldatakse 1. jaanuarist kuni 30. aprillini 2006.

(23)  Norraga 2006. aasta osas toimuvate kalandusläbirääkimiste lõppemiseni.

(24)  Aastane merepäevade arv on pm.

(25)  Aastane merepäevade arv on 350.

(26)  Püügil kasutatakse ainult õngejadasid.

(27)  Nendest kuni kümme tursapüügilaeva, mis korraga püüavad nakkevõrkudega.”

---

| 27.6.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 173/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 173/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 942/2006,

26. juuni 2006,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 27. juunil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. juuni 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 26. juuni 2006. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 53,8 |
| 096 | 65,4 |
| 204 | 33,1 |
| 999 | 50,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 129,4 |
| 096 | 30,2 |
| 999 | 79,8 |
| 0709 90 70 | 052 | 98,1 |
| 999 | 98,1 |
| 0805 50 10 | 388 | 54,1 |
| 528 | 56,8 |
| 999 | 55,5 |
| 0808 10 80 | 388 | 91,9 |
| 400 | 109,2 |
| 404 | 104,9 |
| 508 | 90,9 |
| 512 | 89,0 |
| 524 | 50,8 |
| 528 | 78,5 |
| 720 | 102,2 |
| 800 | 180,6 |
| 804 | 107,0 |
| 999 | 100,5 |
| 0809 10 00 | 052 | 219,8 |
| 624 | 217,3 |
| 999 | 218,6 |
| 0809 20 95 | 052 | 331,6 |
| 068 | 107,3 |
| 999 | 219,5 |
| 0809 40 05 | 624 | 193,2 |
| 999 | 193,2 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

53,8

096

65,4

204

33,1

999

50,8

0707 00 05

052

129,4

096

30,2

999

79,8

0709 90 70

052

98,1

999

98,1

0805 50 10

388

54,1

528

56,8

999

55,5

0808 10 80

388

91,9

400

109,2

404

104,9

508

90,9

512

89,0

524

50,8

528

78,5

720

102,2

800

180,6

804

107,0

999

100,5

0809 10 00

052

219,8

624

217,3

999

218,6

0809 20 95

052

331,6

068

107,3

999

219,5

0809 40 05

624

193,2

999

193,2

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 27.6.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 173/9 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 173/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 943/2006,

26. juuni 2006,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2707/2000, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 rakenduseeskirjad seoses haridusasutuste õpilaste piima ja teatavate piimatoodetega varustamise puhul antava ühenduse abiga

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 15 ja artikli 47 teist taanet,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 14 lõikes 3 on kindlaks määratud õpilaste piimatoodetega varustamise puhul antava abi suurus ajavahemikuks 1. juulist 2005 kuni 30. juunini 2006. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 14 lõikes 3 on kindlaks määratud õpilaste piimatoodetega varustamise puhul antava abi suurus ajavahemikuks 1. juulist 2005 kuni 30. juunini 2006.

| (2) | Et hõlbustada siseriiklikel haldusasutustel ja koolipiima programmi rakendamise eest vastutavatel asutustel toetusmaksete töötlemist, kehtestati 2004./2005. kooliaasta lõpul komisjoni määruses (EÜ) nr 2707/2000 (2) üleminekusäte abi määra muutmise puhuks. |
| --- | --- |

(2)

Et hõlbustada siseriiklikel haldusasutustel ja koolipiima programmi rakendamise eest vastutavatel asutustel toetusmaksete töötlemist, kehtestati 2004./2005. kooliaasta lõpul komisjoni määruses (EÜ) nr 2707/2000 (2) üleminekusäte abi määra muutmise puhuks.

| (3) | Liikmesriikidel, kus 2005./2006. kooliaasta lõpeb juulis, on abimäära muutmise tõttu siiski raskusi toetusmaksete töötlemisega. On kohane pikendada sama sätet 2005./2006. kooliaastaks. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriikidel, kus 2005./2006. kooliaasta lõpeb juulis, on abimäära muutmise tõttu siiski raskusi toetusmaksete töötlemisega. On kohane pikendada sama sätet 2005./2006. kooliaastaks.

| (4) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 2707/2000 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 2707/2000 vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 2707/2000 artikli 4 lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:

“Siiski võib 2005./2006. kooliaasta osas kohaldada juuni esimesel päeval jõusolevat toetuse määra juulikuu jooksul, kui liikmesriigi kooliaasta lõpeb juulis.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. juuni 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  EÜT L 311, 12.12.2000, lk 37. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2107/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 20).

2

---

| 27.6.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 173/10 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 173/10

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 944/2006,

26. juuni 2006,

millega kuulutatakse vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 artiklile 30 välja teatavate veinide erakorraline destilleerimine Itaalias

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1493/1999 veinituru ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõike 1 punkti f,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1493/1999 artikliga 30 nähakse ette erakorralise destilleerimismeetme kasutamine märkimisväärsest ületootmisest põhjustatud erakorraliste turuhäirete korral. Selle meetme kohaldamist võib piirata teatud kategooria veinidega või teatavate tootmispiirkondadega ning mpv-kvaliteetveinidele võib seda meedet kohaldada asjaomase liikmesriigi taotlusel. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1493/1999 artikliga 30 nähakse ette erakorralise destilleerimismeetme kasutamine märkimisväärsest ületootmisest põhjustatud erakorraliste turuhäirete korral. Selle meetme kohaldamist võib piirata teatud kategooria veinidega või teatavate tootmispiirkondadega ning mpv-kvaliteetveinidele võib seda meedet kohaldada asjaomase liikmesriigi taotlusel.

| (2) | Oma 14. aprilli 2006. aasta kirjas palus Itaalia valitsus välja kuulutada Itaalia territooriumil toodetud lauaveinide, samuti teatavate määratud piirkonnas toodetud (mpv) kvaliteetveinide erakorralise destilleerimise. |
| --- | --- |

(2)

Oma 14. aprilli 2006. aasta kirjas palus Itaalia valitsus välja kuulutada Itaalia territooriumil toodetud lauaveinide, samuti teatavate määratud piirkonnas toodetud (mpv) kvaliteetveinide erakorralise destilleerimise.

| (3) | Itaalia veiniturul on täheldatud märkimisväärset laua- ja teatavate mpv-kvaliteetveini ületootmist, mis väljendub hindade languses ja varude murettekitavas kasvamises jooksva turustusaasta lõpuks. Selleks, et peatada selline ebasoodne areng ning leida lahendus keerulisele turuolukorrale, on Itaalia veinivarusid vaja vähendada turu vajadusi katva mõistlikuks peetava tasemeni. |
| --- | --- |

(3)

Itaalia veiniturul on täheldatud märkimisväärset laua- ja teatavate mpv-kvaliteetveini ületootmist, mis väljendub hindade languses ja varude murettekitavas kasvamises jooksva turustusaasta lõpuks. Selleks, et peatada selline ebasoodne areng ning leida lahendus keerulisele turuolukorrale, on Itaalia veinivarusid vaja vähendada turu vajadusi katva mõistlikuks peetava tasemeni.

| (4) | Kuna määruse (EÜ) nr 1493/1999 artikli 30 lõikega 5 ettenähtud tingimused on täidetud, tuleks välja kuulutada maksimaalselt 2,5 miljoni hektoliitri lauaveini ja maksimaalselt 100 000 hektoliitri teatavate mpv-kvaliteetveinide erakorraline destilleerimine. |
| --- | --- |

(4)

Kuna määruse (EÜ) nr 1493/1999 artikli 30 lõikega 5 ettenähtud tingimused on täidetud, tuleks välja kuulutada maksimaalselt 2,5 miljoni hektoliitri lauaveini ja maksimaalselt 100 000 hektoliitri teatavate mpv-kvaliteetveinide erakorraline destilleerimine.

| (5) | Käesoleva määrusega välja kuulutatud erakorraline destilleerimine peab vastama komisjoni 25. juuli 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 1623/2000 (milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad turumehhanismide osas) (2) sätestatud tingimustele seoses erakorralise destilleerimismeetme kasutamisega vastavalt määruse (EÜ) nr 1493/1999 artiklile 30. Rakendada tuleb ka määruse (EÜ) nr 1623/2000 teisi sätteid, eriti neid, milles käsitletakse alkoholi sekkumisametisse tarnimist ja summade ettemaksmist. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega välja kuulutatud erakorraline destilleerimine peab vastama komisjoni 25. juuli 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 1623/2000 (milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad turumehhanismide osas) (2) sätestatud tingimustele seoses erakorralise destilleerimismeetme kasutamisega vastavalt määruse (EÜ) nr 1493/1999 artiklile 30. Rakendada tuleb ka määruse (EÜ) nr 1623/2000 teisi sätteid, eriti neid, milles käsitletakse alkoholi sekkumisametisse tarnimist ja summade ettemaksmist.

| (6) | On vaja kindlaks määrata destilleerija poolt tootjale makstav ostuhind, mille suurus võimaldaks leida lahenduse turuhäiretele ja võimaldaks tootjatel meetmest kasu saada. |
| --- | --- |

(6)

On vaja kindlaks määrata destilleerija poolt tootjale makstav ostuhind, mille suurus võimaldaks leida lahenduse turuhäiretele ja võimaldaks tootjatel meetmest kasu saada.

| (7) | Erakorralisel destilleerimisel saadud toode võib olla toorpiiritus või neutraalne alkohol, mida võib tarnida ainult sekkumisametile selleks, et vältida määruse (EÜ) nr 1493/1999 artikliga 29 ette nähtud destilleerimisel saadud alkohoolsete jookide turu häireid. |
| --- | --- |

(7)

Erakorralisel destilleerimisel saadud toode võib olla toorpiiritus või neutraalne alkohol, mida võib tarnida ainult sekkumisametile selleks, et vältida määruse (EÜ) nr 1493/1999 artikliga 29 ette nähtud destilleerimisel saadud alkohoolsete jookide turu häireid.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veinituru korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veinituru korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kuulutatakse välja määruse (EÜ) nr 1493/1999 artiklis 30 osutatud maksimaalselt 2,5 hektoliitri lauaveini ja maksimaalselt 100 000 hektoliitri Barbera d'Asti, Barbera Monferrato, Piemonte Barbera, Dolcetto d'Ovada, Dolcetto d'Acqui, Dolcetto d'Asti, Monferrato Dolcetto, Grignolino d'Asti ja Piemonte Grignolino mpv-kvaliteetveini erakorraline destilleerimine Itaalias vastavalt määruse (EÜ) nr 1623/2000 sätetele, mis käsitlevad seda liiki destilleerimist.

Artikkel 2

Iga tootja võib sõlmida määruse (EÜ) nr 1623/2000 artiklis 65 osutatud tarnelepingu (edaspidi “leping”) alates 3. juulist 2006 kuni 24. juulini 2006 lauaveinide kohta ja alates 3. juulist 2006 kuni 14. juulini 2006 mpv-kvaliteetveinide kohta.

Lepingutega esitatakse tõend tagatise kohta, mille suurus on 5 eurot hektoliitri kohta.

Lepingud ei ole loovutatavad.

Artikkel 3

1.   Juhul kui sekkumisametile esitatud lepingutega hõlmatud üldkogus ületab artiklis 1 kindlaks määratud koguse, määrab liikmesriik kindlaks kõnealuste lepingute puhul kohaldatava vähendusmäära.

2.   Liikmesriik võtab vajalikud haldusmeetmed, et lauaveini käsitlevad lepingud hiljemalt 13. septembriks 2006 ja mpv-kvaliteetveini käsitlevad lepingud hiljemalt 28. juuliks 2006 heaks kiita. Heakskiiduotsuses on ära märgitud võimalik kohaldatav vähendusmäär ja lepinguga heakskiidetav veini kogus ning selles osutatakse tootja võimalusele lõpetada leping vähendusmäära kohaldamise puhul.

Liikmesriik teavitab komisjoni enne 20. septembrit 2006 heakskiidetud lepingutes osutatud lauaveinide ja enne 25. augustit 2006 mpv-kvaliteetveinide kogustest.

3.   Liikmesriik võib piirata käesoleva määruse alusel tootja poolt allakirjutatavate lepingute arvu.

Artikkel 4

1.   Heakskiidetud lepingutega hõlmatud lauaveini kogused tuleb tarnida hiljemalt 15. detsembriks 2006 ja mpv-kvaliteetveini kogused 31. augustiks 2006. Vastavalt artikli 6 lõikele 1 tuleb lauaveinist toodetud alkohol tarnida sekkumisametile hiljemalt 31. märtsiks 2007 ja mpv-kvaliteetveinist toodetud alkohol 30. septembriks 2006.

2.   Tagatis vabastatakse vastavalt tarnitud kogustele, kui tootja esitab tõendi destilleerimiseks tarnitu kohta.

Kui lõikes 1 ette nähtud tähtaegadeks ei ole teostatud ühtegi tarnet, siis tagatist ei vabastata.

Artikkel 5

Destilleerimiseks tarnitava veini madalaim ostuhind on käesoleva määruse kohaselt 1,914 eurot hektoliitri lauaveini mahuprotsendi kohta ja 3,000 eurot hektoliitri mpv-kvaliteetveini mahuprotsendi kohta.

Artikkel 6

1.   Destilleerija tarnib sekkumisametile destilleerimisel saadud toote. Selle toote alkoholisisaldus peab olema vähemalt 92 %.

2.   Sekkumisameti makstud toorpiirituse hind destilleerijale on 2,281 eurot hektoliitri mahuprotsendi kohta lauaveinist toodetud alkoholi puhul ja 3,367 eurot hektoliitri mahuprotsendi kohta mpv-kvaliteetveinist toodetud alkoholi puhul. Maksmine toimub vastavalt määruse (EÜ) nr 1623/2000 artikli 62 lõikele 5.

Sellest summast võib destilleerija saada ettemakse 1,122 eurot hektoliitri mahuprotsendi kohta lauaveinist toodetud alkoholi puhul ja 2,208 eurot hektoliitri mahuprotsendi kohta mpv-kvaliteetveinist toodetud alkoholi puhul. Sel juhul väheneb tegelikult makstav hind ettemakse summa võrra. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1623/2000 artikleid 66 ja 67.

Artikkel 7

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 3. juulist 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. juuni 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2165/2005 (ELT L 345, 28.12.2005, lk 1).

1

(2)  EÜT L 194, 31.7.2000, lk 45. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1820/2005 (ELT L 293, 9.11.2005, lk 8).

2

---

| 27.6.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 173/12 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 173/12

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 945/2006,

26. juuni 2006,

millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 1342/2003, millega sätestatakse teravilja ja riisi impordi- ja ekspordilitsentside süsteemi kohaldamise üksikasjalikud erieeskirjad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1785/2003 riisituru ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1785/2003 artiklitega 11a ja 11c on kehtestatud CN-koodi 1006 20 alla kuuluva kooritud riisi ning CN-koodi 1006 30 alla kuuluva kroovitud ja poolkroovitud riisi suhtes kohaldatava impordimaksumäära arvutamise ja perioodilise kindlaksmääramise mehhanism. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1785/2003 artiklitega 11a ja 11c on kehtestatud CN-koodi 1006 20 alla kuuluva kooritud riisi ning CN-koodi 1006 30 alla kuuluva kroovitud ja poolkroovitud riisi suhtes kohaldatava impordimaksumäära arvutamise ja perioodilise kindlaksmääramise mehhanism.

| (2) | Et vältida kõnealuse mehhanismi toimimise häireid ülemääraste impordilitsentside taotluste tõttu, tuleks komisjoni määruses (EÜ) nr 1342/2003 (2) sätestada kooritud riisi, poolkroovitud riisi ja kroovitud riisi impordilitsentside piisavalt kõrge tagatismäär. |
| --- | --- |

(2)

Et vältida kõnealuse mehhanismi toimimise häireid ülemääraste impordilitsentside taotluste tõttu, tuleks komisjoni määruses (EÜ) nr 1342/2003 (2) sätestada kooritud riisi, poolkroovitud riisi ja kroovitud riisi impordilitsentside piisavalt kõrge tagatismäär.

| (3) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1342/2003 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1342/2003 vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1342/2003 artiklile 12 lisatakse punkt a.a:

| “a.a) | erandina punktist a, impordilitsentside puhul 30 eurot CN-koodide 1006 20 ja 1006 30 alla kuuluvate toodete tonni kohta;”. |
| --- | --- |

“a.a)

erandina punktist a, impordilitsentside puhul 30 eurot CN-koodide 1006 20 ja 1006 30 alla kuuluvate toodete tonni kohta;”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. juuni 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 96. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 797/2006 (ELT L 144, 31.5.2006, lk 1).

1

(2)  ELT L 189, 29.7.2003, lk 12. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 830/2006 (ELT L 150, 3.6.2006, lk 3).

2

---

| 27.6.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 173/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 173/13

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 946/2006,

23. juuni 2006,

millega Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse kilu püük ICES IIIb, c, d püügipiirkonnas (EÜ veed)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrus (EÜ) nr 52/2006, 22. detsember 2005, millega määratakse 2006. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse Läänemere suhtes. (3) |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrus (EÜ) nr 52/2006, 22. detsember 2005, millega määratakse 2006. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse Läänemere suhtes. (3)

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2006. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2006. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seetõttu tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2006. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvoot loetakse ammendunuks alates kõnealuses lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda kõnesolevas lisas osutatud kalavaru alates kõnealuses lisas sätestatud kuupäevast. Kõnesolevatel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnesolevat kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. juuni 2006

Komisjoni nimel

kalanduse ja merenduse peadirektor

Jörgen HOLMQUIST

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 768/2005 (ELT L 128, 21.5.2005, lk 1).

2

(3)  ELT L 16, 20.1.2006, lk 184.

3

---

LISA

| nr | 11 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Kalavaru | SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. |
| Liik | Kilu (Sprattus sprattus) |
| Piirkond | IIIb, c, d (EÜ veed) |
| Kuupäev | 1. juuni 2006 |

nr

11

Liikmesriik

Saksamaa

Kalavaru

SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32.

Liik

Kilu (Sprattus sprattus)

Piirkond

IIIb, c, d (EÜ veed)

Kuupäev

1. juuni 2006

---

| 27.6.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 173/15 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 173/15

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 947/2006,

26. juuni 2006,

millega määratakse kindlaks, kui suures ulatuses saab rahuldada taotlusi, mis on esitatud juunis 2006 noorte nuumamiseks ettenähtud isasveiste impordilitsentside saamiseks määrusega (EÜ) nr 800/2006 ette nähtud tariifikvootide raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1254/1999 veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 30. mai 2006. aasta määrust (EÜ) nr 800/2006, millega avatakse noorte nuumamiseks ettenähtud isasveiste tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine (1. juulist 2006 kuni 30. juunini 2007), (2) ja eriti selle artikli 1 lõiget 4 ja artiklit 4,

ning arvestades järgmist:

Määruse (EÜ) nr 800/2006 artikli 1 lõikega 3 nähakse ette noorte nuumamiseks ettenähtud isasveiste kogused, mida võib eritingimustel importida 1. juulist 2006 kuni 30. juunini 2007. Kogused, millele taotleti impordilisentse, on sellised, et taotlused saab täies ulatuses rahuldada.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Iga impordilitsentside taotlus, mis on esitatud juunis 2006 vastavalt määruse (EÜ) nr 800/2006 artikli 3 lõike 3 teise lõigu kolmanda taande sätetele, rahuldatakse täies ulatuses.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 27. juunil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. juuni 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  ELT L 144, 31.5.2006, lk 7.

2

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 27.6.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 173/16 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 173/16

---

KOMISJONI OTSUS,

25. august 2005,

millega koondumine kuulutatakse kokkusobivaks ühisturuga ja EMP lepingu täitmisega

(Juhtum COMP/M.3687 – Johnson & Johnson/Guidant)

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 3230 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/430/EÜ)

Komisjon võttis 25. augustil 2005 vastavalt nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (1) ja eriti selle artikli 8 punktile 1 vastu otsuse ühinemist käsitlevas juhtumis. Otsuse mittekonfidentsiaalne versioon on kättesaadav juhtumi autentses keeles ja komisjoni töökeeltes konkurentsi peadirektoraadi koduleheküljel aadressil http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html

I.   SISSEJUHATUS

| (1) | 15. märtsil 2005 sai komisjon määruse (EÜ) nr 139/2004 (edaspidi “ühinemismäärus”) artiklile 4 vastava teatise ette pandud koondumise kohta, millega Ameerika Ühendriikide ettevõtja Johnson & Johnson (edaspidi “J & J”) omandab aktsiate ostmise teel kontrolli terve Ameerika Ühendriikide ettevõtja Guidant Corporation (edaspidi “Guidant”) üle nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(1)

15. märtsil 2005 sai komisjon määruse (EÜ) nr 139/2004 (edaspidi “ühinemismäärus”) artiklile 4 vastava teatise ette pandud koondumise kohta, millega Ameerika Ühendriikide ettevõtja Johnson & Johnson (edaspidi “J & J”) omandab aktsiate ostmise teel kontrolli terve Ameerika Ühendriikide ettevõtja Guidant Corporation (edaspidi “Guidant”) üle nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

A.   Pooled

| (2) | J & J on Ameerika Ühendriikides registreeritud äriühing. 2003. aastal oli tal terves maailmas 111 000 töötajat ja ta käive oli 37 miljardit eurot. Äriühing tegutseb peamiselt kolmes ärivaldkonnas: tarbekaubad (18 % käibest), ravimid (47 %) ning meditsiini- ja diagnostikavahendid (36 % käibest). |
| --- | --- |

(2)

J & J on Ameerika Ühendriikides registreeritud äriühing. 2003. aastal oli tal terves maailmas 111 000 töötajat ja ta käive oli 37 miljardit eurot. Äriühing tegutseb peamiselt kolmes ärivaldkonnas: tarbekaubad (18 % käibest), ravimid (47 %) ning meditsiini- ja diagnostikavahendid (36 % käibest).

| (3) | Guidant on Ameerika Ühendriikides registreeritud äriühing, mis valmistab südame-veresoonkonna meditsiini tooteid. 2003. aastal oli tal terves maailmas 12 000 töötajat ja ta käive oli umbes 3,3 miljardit eurot. Guidantil on kiiresti kasvavas südame-veresoonkonna meditsiini toodete ärivaldkonnas neli peamist tegevusala: südamerütmurid, raviotstarbelise kardioloogia, veresoonesisesed ja südamekirurgia vahendid. |
| --- | --- |

(3)

Guidant on Ameerika Ühendriikides registreeritud äriühing, mis valmistab südame-veresoonkonna meditsiini tooteid. 2003. aastal oli tal terves maailmas 12 000 töötajat ja ta käive oli umbes 3,3 miljardit eurot. Guidantil on kiiresti kasvavas südame-veresoonkonna meditsiini toodete ärivaldkonnas neli peamist tegevusala: südamerütmurid, raviotstarbelise kardioloogia, veresoonesisesed ja südamekirurgia vahendid.

B.   Tehing

| (4) | Koondumisega omandab J & J ainukontrolli Guidanti üle EÜ ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(4)

Koondumisega omandab J & J ainukontrolli Guidanti üle EÜ ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

II.   ASJAKOHASED TURUD

| (5) | Turu-uuringuga saadi kinnitust, et ühinemine puudutab kõige rohkem järgmisi valdkondi: 1. raviotstarbelised kardioloogilised vahendid; 2. veresoonesisesed vahendid; 3. südamekirurgia vahendid; 4. südamerütmurid. Viimase suhtes ei esine kattuvust, sest J & J ei osale käesoleval ajal selles ärivaldkonnas. |
| --- | --- |

(5)

Turu-uuringuga saadi kinnitust, et ühinemine puudutab kõige rohkem järgmisi valdkondi: 1. raviotstarbelised kardioloogilised vahendid; 2. veresoonesisesed vahendid; 3. südamekirurgia vahendid; 4. südamerütmurid. Viimase suhtes ei esine kattuvust, sest J & J ei osale käesoleval ajal selles ärivaldkonnas.

A.   Asjakohased tooteturud

1.   Raviotstarbelised kardioloogilised vahendid

| (6) | Raviotstarbeliste kardioloogilised vahendid võimaldavad koronaararteri haigusi ravida väheinvasiivsete protseduuridega. Peamine selles valdkonnas kasutatav vahend on stent. Stent on väike laiendatav traattoru, mis viiakse sulustunud koronaararterisse eesmärgiga eemaldada lubjanaast ja toetada veresoone seinu, et veri saaks vabalt voolata. |
| --- | --- |

(6)

Raviotstarbeliste kardioloogilised vahendid võimaldavad koronaararteri haigusi ravida väheinvasiivsete protseduuridega. Peamine selles valdkonnas kasutatav vahend on stent. Stent on väike laiendatav traattoru, mis viiakse sulustunud koronaararterisse eesmärgiga eemaldada lubjanaast ja toetada veresoone seinu, et veri saaks vabalt voolata.

| (7) | Metallstentid (BMS) ja ravimit eritavad stentid (DES) moodustavad kumbki omaette tooteturu järgmistel põhjustel: nende vahel ei ole olulist hinnakorrelatsiooni, neid ei saa asendada teiste saadaolevate toodetega, nende kasutamise kliinilised tulemused on oluliselt erinevad, nende hüvitamise mehhanismid on erinevad. Hoolimata tõsiasjast, et metallstentide ja ravimit eritavate stentide ehitus ning nendega varustamise süsteem on üks ja sama, on mõned nende stentide koostisosad kasutusel vaid koronaararterites kasutatavates ravimit eritavates stentides (ravim, ravimi doseerija ja ravimi andmise sageduse määraja ning polümeerkate). |
| --- | --- |

(7)

Metallstentid (BMS) ja ravimit eritavad stentid (DES) moodustavad kumbki omaette tooteturu järgmistel põhjustel: nende vahel ei ole olulist hinnakorrelatsiooni, neid ei saa asendada teiste saadaolevate toodetega, nende kasutamise kliinilised tulemused on oluliselt erinevad, nende hüvitamise mehhanismid on erinevad. Hoolimata tõsiasjast, et metallstentide ja ravimit eritavate stentide ehitus ning nendega varustamise süsteem on üks ja sama, on mõned nende stentide koostisosad kasutusel vaid koronaararterites kasutatavates ravimit eritavates stentides (ravim, ravimi doseerija ja ravimi andmise sageduse määraja ning polümeerkate).

| (8) | Komisjoni turu-uuringuga tehti kindlaks, et nii koronaararteri kateteerimise juhtetraadid, suunatavad juhtetraadid kui ka nahka läbivad transluminaalsed koronaarangioplastias kasutatavad balloonkateetrid moodustavad igaüks eraldi tooteturu. Enamiku raviprotseduuride jaoks kasutatakse erinevaid tarvikuid, millel igaühel on eri mõõdud ja kuju. |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni turu-uuringuga tehti kindlaks, et nii koronaararteri kateteerimise juhtetraadid, suunatavad juhtetraadid kui ka nahka läbivad transluminaalsed koronaarangioplastias kasutatavad balloonkateetrid moodustavad igaüks eraldi tooteturu. Enamiku raviprotseduuride jaoks kasutatakse erinevaid tarvikuid, millel igaühel on eri mõõdud ja kuju.

2.   Veresoonesisesed vahendid

| (9) | Veresoonesiseseid vahendeid kasutatakse perifeerveresoonte (või veresoonesiseste) haiguste, näiteks perifeerveresoontes lubjanaastude moodustumise (veresoonte lupjumine) ja aneurüsmi (tuiksoone nõrgenenud osa laienemise) väheinvasiivseks raviks. |
| --- | --- |

(9)

Veresoonesiseseid vahendeid kasutatakse perifeerveresoonte (või veresoonesiseste) haiguste, näiteks perifeerveresoontes lubjanaastude moodustumise (veresoonte lupjumine) ja aneurüsmi (tuiksoone nõrgenenud osa laienemise) väheinvasiivseks raviks.

| (10) | Sarnaselt raviotstarbelises kardioloogias kasutatavate stentidega on ka veresoonesisesed stentid väikesed laiendatavad torud, millega ravitakse perifeerarteri ahenemist või sulustumist. |
| --- | --- |

(10)

Sarnaselt raviotstarbelises kardioloogias kasutatavate stentidega on ka veresoonesisesed stentid väikesed laiendatavad torud, millega ravitakse perifeerarteri ahenemist või sulustumist.

| (11) | Komisjoni läbiviidud uuringu tulemus toetas poolte taotlust eristada veresoonesiseste stentide kahte turgu: ballooni abil laiendatavate stentide (BX) (neid valmistatakse tavaliselt roostevabast terasest ja nad kinnitatakse transluminaalsete koronaarangioplastiaks kasutatavate balloonkateetrite külge) ning iselaienevate, teistsuguse kasutamistehnoloogiaga stentide (SX) turg. Komisjoni uuring näitas selgelt spetsialiseerumise süvenemist veresoonesisese ravi valdkonnas – nii ballooni abil laiendatavate stentide (näiteks neerustentide ning niude-reiepiirkonna stentide) kui ka iselaienevate stentide (näiteks reiepiirkonna stentide, niudepiirkonna stentide ja karotiidarteri stentide) turusegmendis. |
| --- | --- |

(11)

Komisjoni läbiviidud uuringu tulemus toetas poolte taotlust eristada veresoonesiseste stentide kahte turgu: ballooni abil laiendatavate stentide (BX) (neid valmistatakse tavaliselt roostevabast terasest ja nad kinnitatakse transluminaalsete koronaarangioplastiaks kasutatavate balloonkateetrite külge) ning iselaienevate, teistsuguse kasutamistehnoloogiaga stentide (SX) turg. Komisjoni uuring näitas selgelt spetsialiseerumise süvenemist veresoonesisese ravi valdkonnas – nii ballooni abil laiendatavate stentide (näiteks neerustentide ning niude-reiepiirkonna stentide) kui ka iselaienevate stentide (näiteks reiepiirkonna stentide, niudepiirkonna stentide ja karotiidarteri stentide) turusegmendis.

| (12) | Raviotstarbelise kardioloogia vahendite valdkonnas on sama otstarbega koronaararteri kateteerimise juhtetraadid, suunatavad juhtetraadid ja transluminaalsed koronaarangioplastiaks kasutatavad balloonkateetrid. Sarnaselt koronaararteri valdkonnaga tuleks eraldi tooteturg määrata kindlaks ka igale selle valdkonna tarvikule, kuna nad on teiste saadaolevate toodetega suurel määral asendatavad ning seetõttu, et kõik suuremad tootjad pakuvad väga palju ühe ja sama vahendi erineva suuruse ja kujuga mudeleid. |
| --- | --- |

(12)

Raviotstarbelise kardioloogia vahendite valdkonnas on sama otstarbega koronaararteri kateteerimise juhtetraadid, suunatavad juhtetraadid ja transluminaalsed koronaarangioplastiaks kasutatavad balloonkateetrid. Sarnaselt koronaararteri valdkonnaga tuleks eraldi tooteturg määrata kindlaks ka igale selle valdkonna tarvikule, kuna nad on teiste saadaolevate toodetega suurel määral asendatavad ning seetõttu, et kõik suuremad tootjad pakuvad väga palju ühe ja sama vahendi erineva suuruse ja kujuga mudeleid.

3.   Südamekirurgia vahendid

| (13) | Pärgarteri šuntimist kasutatakse koronaararteri haiguste ravil. Arterist, milles on takistus, minnakse mööda, õmmeldes (“pookides”) teise veresoone ühe otsaga aordi külge ja teise otsaga koronaararteri külge teisel pool kahjustatud kohta. Operatsiooni järel voolab veri südamelihasesse uue, poogitud veresoone kaudu. Ümbersuunamiseks kasutatud veresoon võetakse (“prepareeritakse”) jalalt (“jala veeni siirdamine”), rinnalt või käevarrelt. |
| --- | --- |

(13)

Pärgarteri šuntimist kasutatakse koronaararteri haiguste ravil. Arterist, milles on takistus, minnakse mööda, õmmeldes (“pookides”) teise veresoone ühe otsaga aordi külge ja teise otsaga koronaararteri külge teisel pool kahjustatud kohta. Operatsiooni järel voolab veri südamelihasesse uue, poogitud veresoone kaudu. Ümbersuunamiseks kasutatud veresoon võetakse (“prepareeritakse”) jalalt (“jala veeni siirdamine”), rinnalt või käevarrelt.

| (14) | Südamekirurgia alal mõjutatakse järgmisi turge: i) tooted pärgarteri šuntimiseks töötava südame tingimustes (stabiliseerimissüsteemid ja vahendid, näiteks puhurid/niisutajad); ii) endoskoopilised veresoone prepareerimise vahendid. |
| --- | --- |

(14)

Südamekirurgia alal mõjutatakse järgmisi turge: i) tooted pärgarteri šuntimiseks töötava südame tingimustes (stabiliseerimissüsteemid ja vahendid, näiteks puhurid/niisutajad); ii) endoskoopilised veresoone prepareerimise vahendid.

B.   Asjaomased geograafilised turud

| (15) | Turu-uuringu tulemusel saadi kinnitust, et kõik asjaomased geograafilised turud hõlmavad vaid ühte riiki, kuna riikide hüvituskavad ja hankemenetlused on oluliselt erinevad, riikides on erinevad hinnad, igas riigis peab olema eraldi müügiesindus ning poolte ja konkurentide turuosa on eri liikmesriikides eri suurusega. |
| --- | --- |

(15)

Turu-uuringu tulemusel saadi kinnitust, et kõik asjaomased geograafilised turud hõlmavad vaid ühte riiki, kuna riikide hüvituskavad ja hankemenetlused on oluliselt erinevad, riikides on erinevad hinnad, igas riigis peab olema eraldi müügiesindus ning poolte ja konkurentide turuosa on eri liikmesriikides eri suurusega.

III.   HINNANG KONKURENTSILE

A.   Raviotstarbeline kardioloogia

| (16) | Raviotstarbeline kardioloogia on võrdlemisi uus, uuenduslik ärivaldkond, milles turule tulekule on olulisi takistusi, mis tulenevad uurimis- ja arendustegevuse rahastamisest, tootearenduse intellektuaalomandiõigusest, pikast uute toodete turuletoomise ajast, kliinilistest katsetest ja tootevalikust. |
| --- | --- |

(16)

Raviotstarbeline kardioloogia on võrdlemisi uus, uuenduslik ärivaldkond, milles turule tulekule on olulisi takistusi, mis tulenevad uurimis- ja arendustegevuse rahastamisest, tootearenduse intellektuaalomandiõigusest, pikast uute toodete turuletoomise ajast, kliinilistest katsetest ja tootevalikust.

| (17) | Raviotstarbelise kardioloogia valdkonnas turuosalised on koondunud kahte rühma: suured ülemaailmsed ettevõtted, kes konkureerivad üle maailma (J & J, Guidant, Medtronic, Boston Scientific ja Abbott), ning “kohaliku tähtsusega turuosalised” (Sorin, Biotronik ja teised). |
| --- | --- |

(17)

Raviotstarbelise kardioloogia valdkonnas turuosalised on koondunud kahte rühma: suured ülemaailmsed ettevõtted, kes konkureerivad üle maailma (J & J, Guidant, Medtronic, Boston Scientific ja Abbott), ning “kohaliku tähtsusega turuosalised” (Sorin, Biotronik ja teised).

1.   Ravimit eritavad stentid

| (18) | Ravimit eritavate stentide turul oleks koondumise tulemus tõenäolise konkurendi turult tõrjumine, arvestades, et Guidant esialgu ei tegutse ravimit eritavate stentide valdkonnas, vaid ainult metallstentide valdkonnas, ning J & J on üks kahest, kes selles turusegmendis juba tegutsevad (teine on Boston Scientific). |
| --- | --- |

(18)

Ravimit eritavate stentide turul oleks koondumise tulemus tõenäolise konkurendi turult tõrjumine, arvestades, et Guidant esialgu ei tegutse ravimit eritavate stentide valdkonnas, vaid ainult metallstentide valdkonnas, ning J & J on üks kahest, kes selles turusegmendis juba tegutsevad (teine on Boston Scientific).

| (19) | Kuigi leidub tõsiasju, mis osutavad, et Guidantist oleks saanud üks ravimit eritavate stentide turu tähtsamatest osalistest, kes oleks piiranud kahe praeguse peamise konkurendi, J & J-i ja Boston Scientificu mõjuvõimu turul, ilmneb uurimise käigus kogutud tõenditest, et uued turule tulijad (Medtronic, Abbott, Conor/Biotronik ja Sorin) avaldavad tõenäoliselt piisavalt mõju konkurentsile ravimit eritavate stentide turul, moodustades vastukaalu konkurentsi vähenemisele, mis tuleneb Guidanti omandamisest J & J poolt. |
| --- | --- |

(19)

Kuigi leidub tõsiasju, mis osutavad, et Guidantist oleks saanud üks ravimit eritavate stentide turu tähtsamatest osalistest, kes oleks piiranud kahe praeguse peamise konkurendi, J & J-i ja Boston Scientificu mõjuvõimu turul, ilmneb uurimise käigus kogutud tõenditest, et uued turule tulijad (Medtronic, Abbott, Conor/Biotronik ja Sorin) avaldavad tõenäoliselt piisavalt mõju konkurentsile ravimit eritavate stentide turul, moodustades vastukaalu konkurentsi vähenemisele, mis tuleneb Guidanti omandamisest J & J poolt.

| (20) | Seepärast jõudis komisjon järeldusele, et ravimit eritavate stentide alase teatatud koondumise kokkusobivus ühisturuga ei põhjusta tõsiseid kahtlusi ja seega koondumine ei takista oluliselt konkurentsi ravimit eritavate stentide ühisturul. |
| --- | --- |

(20)

Seepärast jõudis komisjon järeldusele, et ravimit eritavate stentide alase teatatud koondumise kokkusobivus ühisturuga ei põhjusta tõsiseid kahtlusi ja seega koondumine ei takista oluliselt konkurentsi ravimit eritavate stentide ühisturul.

2.   Suunatavad juhtetraadid

| (21) | Koondumine raviotstarbelise kardioloogia valdkonna suunatavate juhtetraatide turul mõjutab kõikide riikide turgusid tugevalt (üle 40 %, suurenemine vähemalt 5 %). Paljudel turgudel, sealhulgas Euroopa Liidu suuremates riikides, on kõnealuste osaliste turuosa kokku veegi suurem – [65–75 %], isegi [75–85 %]. |
| --- | --- |

(21)

Koondumine raviotstarbelise kardioloogia valdkonna suunatavate juhtetraatide turul mõjutab kõikide riikide turgusid tugevalt (üle 40 %, suurenemine vähemalt 5 %). Paljudel turgudel, sealhulgas Euroopa Liidu suuremates riikides, on kõnealuste osaliste turuosa kokku veegi suurem – [65–75 %], isegi [75–85 %].

3.   Järeldus

| (22) | Komisjon jõudis järeldusele, et ravimit eritavate stentide alase teatatud koondumise kokkusobivus ühisturuga põhjustab tõsiseid kahtlusi, kuna koondumise tõttu lahkub turult üks kahest peamisest konkurendist, mille tagajärjel ühinejatel on võimalik veelgi tugevdada Guidanti kõigutamatut juhtpositsiooni. Lisaks on oodata, et turule jäävad ettevõtted lõikavad kasu ühinemise tulemusel konkurentsi vähenemisest, kuna koondumise suurenemisel on neil võimalik küsida kõrgemat hinda kui ilma koondumiseta. |
| --- | --- |

(22)

Komisjon jõudis järeldusele, et ravimit eritavate stentide alase teatatud koondumise kokkusobivus ühisturuga põhjustab tõsiseid kahtlusi, kuna koondumise tõttu lahkub turult üks kahest peamisest konkurendist, mille tagajärjel ühinejatel on võimalik veelgi tugevdada Guidanti kõigutamatut juhtpositsiooni. Lisaks on oodata, et turule jäävad ettevõtted lõikavad kasu ühinemise tulemusel konkurentsi vähenemisest, kuna koondumise suurenemisel on neil võimalik küsida kõrgemat hinda kui ilma koondumiseta.

B.   Veresoonesisesed vahendid

| (23) | Nii J & J kui ka Guidant on veresoonesiseste vahendite peamised tarnijad Euroopa majanduspiirkonnas. Kuigi veresoonesiseste vahendite turul on märkimisväärne hulk konkurente (Abbott, Bard, Boston Scientific, B.Braun, Cook, Edwards Lifesciences, ev3, Invatec, Medtronic, Sorin ja Terumo), nad kas ei ole niisama tugevad või nad ei ole esindatud kõikidel toote- või geograafilistel turgudel. Turu-uuringu käigus ilmnes, et Guidanti konkurentsist lahkumine tähendab ühtlasi ka J & J stentide lähima asendaja turult lahkumist. |
| --- | --- |

(23)

Nii J & J kui ka Guidant on veresoonesiseste vahendite peamised tarnijad Euroopa majanduspiirkonnas. Kuigi veresoonesiseste vahendite turul on märkimisväärne hulk konkurente (Abbott, Bard, Boston Scientific, B.Braun, Cook, Edwards Lifesciences, ev3, Invatec, Medtronic, Sorin ja Terumo), nad kas ei ole niisama tugevad või nad ei ole esindatud kõikidel toote- või geograafilistel turgudel. Turu-uuringu käigus ilmnes, et Guidanti konkurentsist lahkumine tähendab ühtlasi ka J & J stentide lähima asendaja turult lahkumist.

| (24) | Veresoonesiseste toodete ballooni abil laiendatavate stentide tervet Euroopa majanduspiirkonda hõlmaval turul on ühinevate turuosaliste turuosa kokku [60–70 %], (J & J-il [30–40 %], Guidantil [25–35 %]). Need turuosad on viimase nelja aasta jooksul olnud võrdlemisi püsivad. |
| --- | --- |

(24)

Veresoonesiseste toodete ballooni abil laiendatavate stentide tervet Euroopa majanduspiirkonda hõlmaval turul on ühinevate turuosaliste turuosa kokku [60–70 %], (J & J-il [30–40 %], Guidantil [25–35 %]). Need turuosad on viimase nelja aasta jooksul olnud võrdlemisi püsivad.

| (25) | Asjaomastel geograafilistel turgudel, see tähendab liikmesriikides, konkurentsile avaldatavat mõju hinnates selgub, et oluliselt mõjutatakse üheksat riiki: Austria, Belgia, Hispaania, Itaalia, Luksemburg, Madalmaad, Portugal, Prantsusmaa ja Saksamaa. |
| --- | --- |

(25)

Asjaomastel geograafilistel turgudel, see tähendab liikmesriikides, konkurentsile avaldatavat mõju hinnates selgub, et oluliselt mõjutatakse üheksat riiki: Austria, Belgia, Hispaania, Itaalia, Luksemburg, Madalmaad, Portugal, Prantsusmaa ja Saksamaa.

| (26) | Kuna ühinevad kõige tugevam ja tugevuselt teine turuosaline, tekib peaaegu kõikidel vaadeldavatel turgudel turgu valitsev seisund, mis kahjustab oluliselt konkurentsi. |
| --- | --- |

(26)

Kuna ühinevad kõige tugevam ja tugevuselt teine turuosaline, tekib peaaegu kõikidel vaadeldavatel turgudel turgu valitsev seisund, mis kahjustab oluliselt konkurentsi.

| (27) | Karotiidarteri stente hõlmaval veresoonesiseste vahendite Euroopa majanduspiirkonna turul mõjutatakse järgmisi riike: Austria, Belgia, Hispaania, Itaalia, Madalmaad, Portugal, Prantsusmaa, Saksamaa ja Soome. |
| --- | --- |

(27)

Karotiidarteri stente hõlmaval veresoonesiseste vahendite Euroopa majanduspiirkonna turul mõjutatakse järgmisi riike: Austria, Belgia, Hispaania, Itaalia, Madalmaad, Portugal, Prantsusmaa, Saksamaa ja Soome.

| (28) | Karotiidarteri stentide turul on kolm peamist osalist: J & J, Guidant ja Boston Scientific. Neile kuulub kokku 83–96 % turust. Koondumine kas tugevdab J & J-i või Guidanti juhtpositsiooni (Austria, Hispaania, Madalmaad, Portugal ja Soome); või suuruselt teise ja kolmanda turuosalise ühinemisel tekib uus turuliider (Belgia, Itaalia ja Saksamaa). |
| --- | --- |

(28)

Karotiidarteri stentide turul on kolm peamist osalist: J & J, Guidant ja Boston Scientific. Neile kuulub kokku 83–96 % turust. Koondumine kas tugevdab J & J-i või Guidanti juhtpositsiooni (Austria, Hispaania, Madalmaad, Portugal ja Soome); või suuruselt teise ja kolmanda turuosalise ühinemisel tekib uus turuliider (Belgia, Itaalia ja Saksamaa).

| (29) | Arvestades koondumise määra, turuletuleku tõkkeid, tarbijate usaldust, asendavate toodete olemasolu ning peamise konkurentsipiiraja kadumist, avaldab tehing ühte riiki hõlmavatele eespool nimetatud turgudele ühepoolset kahjulikku mõju ja seetõttu takistab konkurentsi ühisturul. |
| --- | --- |

(29)

Arvestades koondumise määra, turuletuleku tõkkeid, tarbijate usaldust, asendavate toodete olemasolu ning peamise konkurentsipiiraja kadumist, avaldab tehing ühte riiki hõlmavatele eespool nimetatud turgudele ühepoolset kahjulikku mõju ja seetõttu takistab konkurentsi ühisturul.

| (30) | Arteri stente hõlmaval veresoonesiseste vahendite Euroopa majanduspiirkonna turul mõjutatakse kõige rohkem järgmisi riike: Austria, Belgia, Madalmaad ja Saksamaa. Enamikul neist turgudest on turuliider J & J. Guidant kuulub neil juhtivate osaliste hulka ja enamik tarbijaid peab teda J & J lähimaks asendajaks. |
| --- | --- |

(30)

Arteri stente hõlmaval veresoonesiseste vahendite Euroopa majanduspiirkonna turul mõjutatakse kõige rohkem järgmisi riike: Austria, Belgia, Madalmaad ja Saksamaa. Enamikul neist turgudest on turuliider J & J. Guidant kuulub neil juhtivate osaliste hulka ja enamik tarbijaid peab teda J & J lähimaks asendajaks.

| (31) | Koondumisel on kahjulik mõju eespool nimetatud ühte riiki hõlmavatele arteri stentide turgudele, kuna koondumise tulemusel tekib või tugevneb turgu valitsev seisund, mis kahjustab konkurentsi ühisturul ja Euroopa majanduspiirkonnas. |
| --- | --- |

(31)

Koondumisel on kahjulik mõju eespool nimetatud ühte riiki hõlmavatele arteri stentide turgudele, kuna koondumise tulemusel tekib või tugevneb turgu valitsev seisund, mis kahjustab konkurentsi ühisturul ja Euroopa majanduspiirkonnas.

| (32) | Seetõttu jõudis komisjon järeldusele, et veresoonesiseste stentide alase teatatud koondumise kokkusobivus ühisturuga tekitab tõsiseid kahtlusi. Koondumise tulemusel tekib turgu valitsev seisund ballooni abil laiendatavate stentide turul ja lisaks avaldab koondumine ühepoolset kahjulikku mõju karotiidarteri ja arteri stentide turgudele. Seega kahjustab koondumine konkurentsi ühisturul. |
| --- | --- |

(32)

Seetõttu jõudis komisjon järeldusele, et veresoonesiseste stentide alase teatatud koondumise kokkusobivus ühisturuga tekitab tõsiseid kahtlusi. Koondumise tulemusel tekib turgu valitsev seisund ballooni abil laiendatavate stentide turul ja lisaks avaldab koondumine ühepoolset kahjulikku mõju karotiidarteri ja arteri stentide turgudele. Seega kahjustab koondumine konkurentsi ühisturul.

C.   Südamekirurgia vahendid: endoskoopilised veresoone prepareerimise süsteemid

| (33) | Euroopa majanduspiirkonnas müüakse endoskoopilisi veresoone prepareerimise süsteeme oluliselt vähem kui Ameerika Ühendriikides, kuid müük kasvab. Euroopas kasutatakse suure osa (98 %) protseduuride puhul traditsioonilisi veresoone prepareerimise süsteeme. J & J ja Guidant on peaaegu ainsad endoskoopiliste veresoon prepareerimise süsteemide tarnijad. Nende turuosa on poolte eneste arvestuste kohaselt 90–95 % ja teiste Euroopa turuosaliste arvestuste kohaselt 100 %. |
| --- | --- |

(33)

Euroopa majanduspiirkonnas müüakse endoskoopilisi veresoone prepareerimise süsteeme oluliselt vähem kui Ameerika Ühendriikides, kuid müük kasvab. Euroopas kasutatakse suure osa (98 %) protseduuride puhul traditsioonilisi veresoone prepareerimise süsteeme. J & J ja Guidant on peaaegu ainsad endoskoopiliste veresoon prepareerimise süsteemide tarnijad. Nende turuosa on poolte eneste arvestuste kohaselt 90–95 % ja teiste Euroopa turuosaliste arvestuste kohaselt 100 %.

| (34) | Seetõttu jõudis komisjon järeldusele, et endoskoopiliste veresoone prepareerimise süsteemide alase teatatud koondumise kokkusobivus ühisturuga tekitab tõsiseid kahtlusi ja koondumise tulemusel tekib Euroopas monopol. |
| --- | --- |

(34)

Seetõttu jõudis komisjon järeldusele, et endoskoopiliste veresoone prepareerimise süsteemide alase teatatud koondumise kokkusobivus ühisturuga tekitab tõsiseid kahtlusi ja koondumise tulemusel tekib Euroopas monopol.

IV.   POOLTE PAKUTUD KOHUSTUSED

| (35) | Suunatavate juhtetraatide, veresoonesiseste vahendite ja südamekirurgia turgudel tekkinud eespool kirjeldatud konkurentsiprobleemi lahendamiseks on pooled esitanud järgnevalt kirjeldatud kohustused.






  a) | Poolte ettepaneku kohaselt loobuvad nad suunatavate juhtetraatide ärivaldkonnas J & J-i peamiselt Euroopa majanduspiirkonnas olevatest suunatavate juhtetraatide tarnimise, turustamise ja müügiga seotud varadest. Loobumise põhiosa moodustaks inventari ja klientide nimekirjade, kaubamärkide ja intellektuaalomandi kasutamise õiguste loovutamine ning J & J-i juhtetraatide valmistamise spetsifikatsioonide üleandmine. Loobumine kehtiks vaid Euroopa suhtes ega hõlmaks valmistamist, koostet, steriliseerimist (käesoleval ajal on J & J need toimingud lepinguga andnud kolmandale poolele), jaotamist ja ladustamist. |
| --- | --- | --- |

(35)

Suunatavate juhtetraatide, veresoonesiseste vahendite ja südamekirurgia turgudel tekkinud eespool kirjeldatud konkurentsiprobleemi lahendamiseks on pooled esitanud järgnevalt kirjeldatud kohustused.

a)

Poolte ettepaneku kohaselt loobuvad nad suunatavate juhtetraatide ärivaldkonnas J & J-i peamiselt Euroopa majanduspiirkonnas olevatest suunatavate juhtetraatide tarnimise, turustamise ja müügiga seotud varadest. Loobumise põhiosa moodustaks inventari ja klientide nimekirjade, kaubamärkide ja intellektuaalomandi kasutamise õiguste loovutamine ning J & J-i juhtetraatide valmistamise spetsifikatsioonide üleandmine. Loobumine kehtiks vaid Euroopa suhtes ega hõlmaks valmistamist, koostet, steriliseerimist (käesoleval ajal on J & J need toimingud lepinguga andnud kolmandale poolele), jaotamist ja ladustamist.

| b) | Veresoonesiseste vahendite alal on pooled teinud ettepaneku loobuda Euroopa majanduspiirkonnas kogu Guidantile kuuluva Endovascular Solutionsi tegevusest (tootmine, logistika, laovarud, klientide nimekiri, müügipersonal, kaubamärgid ja intellektuaalomandi õigused). Loobumine ei hõlma Ameerika Ühendriikides paiknevat ülemaailmse tegevusulatusega tootmist, rahastamist, haldamist, uurimis- ja arendustegevust ega ka õigusaktide, kvaliteedi- ja kliiniliste uuringute meeskondi. Pooled pakuvad ostjale ajutist originaalseadmetega varustamise lepingut (OEM supply agreement). Hiljem kas pikendatakse seda lepingut või osutavad pooled igakülgset abi Ameerika Ühendriikides asuva tootmisrajatise sarnase rajatise ehitamisele Euroopas. Lisaks veresoontesisestele stentidele, millele keskendus komisjoni analüüs, hõlmaks loobumine ka embooliavastaseid vahendeid ja veresoonesiseseid tarvikuid. |
| --- | --- |

b)

Veresoonesiseste vahendite alal on pooled teinud ettepaneku loobuda Euroopa majanduspiirkonnas kogu Guidantile kuuluva Endovascular Solutionsi tegevusest (tootmine, logistika, laovarud, klientide nimekiri, müügipersonal, kaubamärgid ja intellektuaalomandi õigused). Loobumine ei hõlma Ameerika Ühendriikides paiknevat ülemaailmse tegevusulatusega tootmist, rahastamist, haldamist, uurimis- ja arendustegevust ega ka õigusaktide, kvaliteedi- ja kliiniliste uuringute meeskondi. Pooled pakuvad ostjale ajutist originaalseadmetega varustamise lepingut (OEM supply agreement). Hiljem kas pikendatakse seda lepingut või osutavad pooled igakülgset abi Ameerika Ühendriikides asuva tootmisrajatise sarnase rajatise ehitamisele Euroopas. Lisaks veresoontesisestele stentidele, millele keskendus komisjoni analüüs, hõlmaks loobumine ka embooliavastaseid vahendeid ja veresoonesiseseid tarvikuid.

| c) | Südamekirurgia valdkonnas teevad pooled ettepaneku loobuda kas






  a) | J & J-i endoskoopilistest veresoone prepareerimise vahenditest ja radiaalarteri veresoontesiseste prepareerimise vahenditest või |
| --- | --- | --- |

c)

Südamekirurgia valdkonnas teevad pooled ettepaneku loobuda kas

a)

J & J-i endoskoopilistest veresoone prepareerimise vahenditest ja radiaalarteri veresoontesiseste prepareerimise vahenditest või

| b) | Guidanti südamekirurgiavahendite ärivaldkonnaga seotud ülemaailmsetest varadest ja töötajatest või |
| --- | --- |

b)

Guidanti südamekirurgiavahendite ärivaldkonnaga seotud ülemaailmsetest varadest ja töötajatest või

| c) | Guidanti endoskoopilistest veresoone prepareerimise vahenditest – endoskoopilistest veresoone prepareerimise protseduuri komplektidest. |
| --- | --- |

c)

Guidanti endoskoopilistest veresoone prepareerimise vahenditest – endoskoopilistest veresoone prepareerimise protseduuri komplektidest.

V.   HINNANG ESITATUD KOHUSTUSTELE

| (36) | Komisjoni läbiviidud turukatsega saadi kinnitust, et neid kohustusi saab pidada piisavaks, et lahendada eespool kirjeldatud konkurentsiprobleemid suunatavate juhtetraatide, veresoonesiseste vahendite ja südamekirurgia turul. |
| --- | --- |

(36)

Komisjoni läbiviidud turukatsega saadi kinnitust, et neid kohustusi saab pidada piisavaks, et lahendada eespool kirjeldatud konkurentsiprobleemid suunatavate juhtetraatide, veresoonesiseste vahendite ja südamekirurgia turul.

| (37) | Sellest tulenevalt otsustas komisjon, et poolte esitatud kohustusi arvestades ei kahjusta teatatud koondumine oluliselt konkurentsi ühisturul või selle olulises osas. Sellest tulenevalt on otsuses tehtud ettepanek kuulutada koondumine kokkusobivaks ühisturuga ja Euroopa majanduspiirkonna lepinguga vastavalt ühinemismääruse artikli 2 lõikele 2 ja artikli 8 lõikele 2 ning Euroopa majanduspiirkonna lepingu artiklile 57. |
| --- | --- |

(37)

Sellest tulenevalt otsustas komisjon, et poolte esitatud kohustusi arvestades ei kahjusta teatatud koondumine oluliselt konkurentsi ühisturul või selle olulises osas. Sellest tulenevalt on otsuses tehtud ettepanek kuulutada koondumine kokkusobivaks ühisturuga ja Euroopa majanduspiirkonna lepinguga vastavalt ühinemismääruse artikli 2 lõikele 2 ja artikli 8 lõikele 2 ning Euroopa majanduspiirkonna lepingu artiklile 57.

VI.   JÄRELDUS

| (38) | Eespool mainitud põhjustel on komisjon jõudnud järeldusele, et kavandatud koondumine ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul või selle olulises osas. Seepärast kuulutati koondumine 25. augusti 2005. aasta otsusega kokkusobivaks ühisturuga ja Euroopa majanduspiirkonna lepinguga vastavalt ühinemismääruse artikli 8 lõikele 1 ja Euroopa majanduspiirkonna lepingu artiklile 57. |
| --- | --- |

(38)

Eespool mainitud põhjustel on komisjon jõudnud järeldusele, et kavandatud koondumine ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul või selle olulises osas. Seepärast kuulutati koondumine 25. augusti 2005. aasta otsusega kokkusobivaks ühisturuga ja Euroopa majanduspiirkonna lepinguga vastavalt ühinemismääruse artikli 8 lõikele 1 ja Euroopa majanduspiirkonna lepingu artiklile 57.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 27.6.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 173/20 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 173/20

---

KOMISJONI OTSUS,

5. oktoober 2005,

EÜ asutamislepingu artikli 81 kohase menetluse kohta, mis on seotud ettevõtjatega Automobiles Peugeot SA ja Peugeot Nederland NV

(Juhtumid COMP/E2/36623, 36820 ja 37275 – SEP ja teised/Automobiles Peugeot SA)

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 3683 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/431/EÜ)

5. oktoobril 2005 võttis komisjon vastu otsuse EÜ asutamislepingu artikli 81 kohase menetluse kohta. Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 (1) artiklile 30 avaldab komisjon alljärgnevalt otsuse põhipunktid ning poolte nimed ja neile määratud karistused, võttes arvesse ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Otsuse täieliku teksti mittekonfidentsiaalne versioon on kohtuasja autentsetes keeltes ning komisjoni töökeeltes kättesaadav konkurentsi peadirektoraadi veebilehel http://ec.europa.eu/comm/competition/index_it.html

1.   RIKKUMISE KOKKUVÕTLIK KIRJELDUS

1.1.   Sissejuhatus

| (1) | Vastuseks Prantsuse vahendajatelt laekunud kaebustele võttis komisjon 5. oktoobril 2005 vastu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 7 kohase otsuse (edaspidi “otsus”) asutamislepingu artikli 81 rikkumise kohta ning see adresseeriti autotootjale Automobiles Peugeot SA ja selle 100 % osalusega tütarettevõtjale Peugeot Nederland NV, kes impordib Peugeot’ sõidukeid Madalmaadesse. Artikli 81 rikkumine seisnes selles, et nimetatud ettevõtjad viisid kokkuleppel Madalmaade Peugeot’ edasimüüjatega ellu kahemeetmelise strateegia, mille eesmärk oli takistada sõidukite eksportmüüki muude liikmesriikide, eelkõige Prantsusmaa lõpptarbijatele. Esimene meede, mis viidi ellu aastatel 1997–2003, seisnes edasimüüjatele pakutud boonussüsteemis, millega takistati eksportmüüki ja millega mindi objektiivse tegutsemise seisukohast kaugemale, kui oli vaja selleks, et innustada Madalmaade edasimüüjaid müüma sõidukeid kõige aktiivsemalt lepingujärgsesse müügipiirkonda. Aastatel 1997–2001 ellu viidud teine meede seisnes Automobiles Peugeot SA surves aktiivse eksportmüügiga tegelevatele edasimüüjatele. See kujutas endast otsest meedet, mis võimendas diskrimineeriva boonussüsteemi mõju. |
| --- | --- |

(1)

Vastuseks Prantsuse vahendajatelt laekunud kaebustele võttis komisjon 5. oktoobril 2005 vastu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 7 kohase otsuse (edaspidi “otsus”) asutamislepingu artikli 81 rikkumise kohta ning see adresseeriti autotootjale Automobiles Peugeot SA ja selle 100 % osalusega tütarettevõtjale Peugeot Nederland NV, kes impordib Peugeot’ sõidukeid Madalmaadesse. Artikli 81 rikkumine seisnes selles, et nimetatud ettevõtjad viisid kokkuleppel Madalmaade Peugeot’ edasimüüjatega ellu kahemeetmelise strateegia, mille eesmärk oli takistada sõidukite eksportmüüki muude liikmesriikide, eelkõige Prantsusmaa lõpptarbijatele. Esimene meede, mis viidi ellu aastatel 1997–2003, seisnes edasimüüjatele pakutud boonussüsteemis, millega takistati eksportmüüki ja millega mindi objektiivse tegutsemise seisukohast kaugemale, kui oli vaja selleks, et innustada Madalmaade edasimüüjaid müüma sõidukeid kõige aktiivsemalt lepingujärgsesse müügipiirkonda. Aastatel 1997–2001 ellu viidud teine meede seisnes Automobiles Peugeot SA surves aktiivse eksportmüügiga tegelevatele edasimüüjatele. See kujutas endast otsest meedet, mis võimendas diskrimineeriva boonussüsteemi mõju.

1.2.   Faktid

1.2.1.   Ettevõtjad ja vaadeldav toode

1.2.1.1.   Ettevõtjad

| (2) | Peugeot SA on suuruselt teine autotootja Euroopas. Automarkide Peugeot ja Citroën turuosa 2002. aastal oli 15,5 % (sõiduautod ja väikesed tarbeautod). Automobiles Peugeot SA on Peugeot SA 100 % osalusega tütarettevõtja, mis töötab välja, toodab ja turustab sõidukeid Peugeot’ kaubamärgi all. Kõigis 25 liikmesriigis turustatakse Peugeot’ tooteid ja teenuseid kohaliku jaemüügivõrgu kaudu. Madalmaades korraldab ja juhib võrgu tegevust maaletooja Peugeot Nederland NV, mis kuulub täielikult ettevõtjale Automobiles Peugeot SA ja mille peakontor asub Ultrechtis. |
| --- | --- |

(2)

Peugeot SA on suuruselt teine autotootja Euroopas. Automarkide Peugeot ja Citroën turuosa 2002. aastal oli 15,5 % (sõiduautod ja väikesed tarbeautod). Automobiles Peugeot SA on Peugeot SA 100 % osalusega tütarettevõtja, mis töötab välja, toodab ja turustab sõidukeid Peugeot’ kaubamärgi all. Kõigis 25 liikmesriigis turustatakse Peugeot’ tooteid ja teenuseid kohaliku jaemüügivõrgu kaudu. Madalmaades korraldab ja juhib võrgu tegevust maaletooja Peugeot Nederland NV, mis kuulub täielikult ettevõtjale Automobiles Peugeot SA ja mille peakontor asub Ultrechtis.

| (3) | Madalmaades koosneb Peugeot’ müügivõrk edasimüüjatest ja nendega lepinguliselt seotud vahendajatest. Aastatel 1995–2003 vähenes Peugeot’ Madalmaade müügivõrku kuuluvate edasimüüjate ja vahendajate arv märkimisväärselt. |
| --- | --- |

(3)

Madalmaades koosneb Peugeot’ müügivõrk edasimüüjatest ja nendega lepinguliselt seotud vahendajatest. Aastatel 1995–2003 vähenes Peugeot’ Madalmaade müügivõrku kuuluvate edasimüüjate ja vahendajate arv märkimisväärselt.

1.2.1.2.   Asjaomane turg

| (4) | Sõiduautode turgu võib vaadelda teatud segmentidena. Otsuses käsitletava tegevuse eesmärk on konkurentsi piiramine, mis on selle juhtumi puhul märkimisväärne olenemata sellest, kas turgu vaadeldakse asjaomaste segmentide kaupa eraldi või juhtumi seisukohast asjaomase segmendi ja kahe naabersegmendi kattumisel tekkinud ühise turuna või sellest, kas asjaomaseks turuks peetakse kõiki nimetatud segmente kokku. Käesolevaga ei ole seega vaja rangelt piiritleda ühte või teist segmenti kui asjaomast turgu ega ka määrata kindlaks, kas sõiduautode turu all tuleks mõista kogu ühendust tervikuna või iga liikmesriiki eraldi geograafilise turuna. |
| --- | --- |

(4)

Sõiduautode turgu võib vaadelda teatud segmentidena. Otsuses käsitletava tegevuse eesmärk on konkurentsi piiramine, mis on selle juhtumi puhul märkimisväärne olenemata sellest, kas turgu vaadeldakse asjaomaste segmentide kaupa eraldi või juhtumi seisukohast asjaomase segmendi ja kahe naabersegmendi kattumisel tekkinud ühise turuna või sellest, kas asjaomaseks turuks peetakse kõiki nimetatud segmente kokku. Käesolevaga ei ole seega vaja rangelt piiritleda ühte või teist segmenti kui asjaomast turgu ega ka määrata kindlaks, kas sõiduautode turu all tuleks mõista kogu ühendust tervikuna või iga liikmesriiki eraldi geograafilise turuna.

| (5) | Aastatel 1995–2002 kasvas Euroopa Liidu ja Euroopa Majandusühenduse territooriumil registreeritud uute sõiduautode arv 12 034 316-lt 14 398 718-le. Kui 1995. aastal registreeriti kokku 861 696 Peugeot’ marki sõiduautot, siis 2002. aastal oli see näitaja 1 277 738. Sellega tõusis Peugeot Euroopa Liidu automüügi edetabelis kuuendalt kohalt kolmandaks. Tema turuosa kasvas ajavahemikus 1995–2002 7,2 %-lt 8,9 %-le. (2) Peugeot’ automargi turuosa kasvas Madalmaades oluliselt ja kindlalt: kui 1997. aastal oli sõiduautode turuosa 6,5 %, siis 2003. aastal oli see 10,7 %. |
| --- | --- |

(5)

Aastatel 1995–2002 kasvas Euroopa Liidu ja Euroopa Majandusühenduse territooriumil registreeritud uute sõiduautode arv 12 034 316-lt 14 398 718-le. Kui 1995. aastal registreeriti kokku 861 696 Peugeot’ marki sõiduautot, siis 2002. aastal oli see näitaja 1 277 738. Sellega tõusis Peugeot Euroopa Liidu automüügi edetabelis kuuendalt kohalt kolmandaks. Tema turuosa kasvas ajavahemikus 1995–2002 7,2 %-lt 8,9 %-le. (2) Peugeot’ automargi turuosa kasvas Madalmaades oluliselt ja kindlalt: kui 1997. aastal oli sõiduautode turuosa 6,5 %, siis 2003. aastal oli see 10,7 %.

1.2.2.   Vaadeldav kokkulepe

| (6) | Otsuses käsitletakse rikkumist, mis on toime pandud Peugeot’ ja tema Madalmaade edasimüüjate suhteid reguleerivate valikuliste ja ainuõiguslike turustuskokkulepete raames. Rikkumine koosnes kahest meetmest, millega piirati paralleelkaubandust: edasimüüjate tasustamise süsteem, mis seoti sõidukite sihtkohaga, ja surve avaldamine aktiivse eksportmüügiga tegelevatele edasimüüjatele. |
| --- | --- |

(6)

Otsuses käsitletakse rikkumist, mis on toime pandud Peugeot’ ja tema Madalmaade edasimüüjate suhteid reguleerivate valikuliste ja ainuõiguslike turustuskokkulepete raames. Rikkumine koosnes kahest meetmest, millega piirati paralleelkaubandust: edasimüüjate tasustamise süsteem, mis seoti sõidukite sihtkohaga, ja surve avaldamine aktiivse eksportmüügiga tegelevatele edasimüüjatele.

1.2.2.1.   Diskrimineerivad boonused

| (7) | Madalmaades koosnes edasimüüjate tasustamise süsteem püsisummast (konkreetse tehingu müügikate (3)) ja müügitulemusega seotud summast (või boonusest (4)). Viimast oli edasimüüjal vaja kasumi teenimiseks oma tegevuse pealt. Madalmaade edasimüüjad said boonust aga vaid nende sõidukite eest, mis registreeriti Madalmaades. Peugeot’ sisseviidud boonussüsteem koosnes kahest järgust: kõigepealt sõltus edasimüüja boonuse saamise õigus aasta alguses kokku lepitud astmelise müügieesmärgi täitmisest tema müügipiirkonnas. Kui müügieesmärk oli täidetud, sõltus boonuse väljamaksmine ka sellest, kui palju sõidukeid oli müüdud müügipiirkonda. Automobiles Peugeot SA nõudis registreerimist Madalmaades üheaegselt selleks, et 1. saavutada täielikult müügieesmärk, mis andis õiguse boonusele ja võimaldas kindlaks määrata iga auto allahindluse suuruse ning selleks, et 2. määrata kindlaks kõik Automobiles Peugeot SA poolt müüdud sõidukid, mille eest oli edasimüüjal õigus saada tasu (boonuse väljamaksmine). |
| --- | --- |

(7)

Madalmaades koosnes edasimüüjate tasustamise süsteem püsisummast (konkreetse tehingu müügikate (3)) ja müügitulemusega seotud summast (või boonusest (4)). Viimast oli edasimüüjal vaja kasumi teenimiseks oma tegevuse pealt. Madalmaade edasimüüjad said boonust aga vaid nende sõidukite eest, mis registreeriti Madalmaades. Peugeot’ sisseviidud boonussüsteem koosnes kahest järgust: kõigepealt sõltus edasimüüja boonuse saamise õigus aasta alguses kokku lepitud astmelise müügieesmärgi täitmisest tema müügipiirkonnas. Kui müügieesmärk oli täidetud, sõltus boonuse väljamaksmine ka sellest, kui palju sõidukeid oli müüdud müügipiirkonda. Automobiles Peugeot SA nõudis registreerimist Madalmaades üheaegselt selleks, et 1. saavutada täielikult müügieesmärk, mis andis õiguse boonusele ja võimaldas kindlaks määrata iga auto allahindluse suuruse ning selleks, et 2. määrata kindlaks kõik Automobiles Peugeot SA poolt müüdud sõidukid, mille eest oli edasimüüjal õigus saada tasu (boonuse väljamaksmine).

| (8) | Ajavahemikus 1. jaanuarist 1997 kuni 31. detsembrini 1999 kohaldas Automobiles Peugeot SA edasimüüjate suhtes tasustamissüsteemi, mis seisnes kindlasummalise lisatasu (“boonus” ja “superboonus”) maksmises kõikide sõiduautomudelite müügi pealt, mis olid Madalmaades registreeritud alates 1997. aastast. Seejärel, ajavahemikus 1. jaanuarist 2000 kuni 1. oktoobrini 2003, muutis Automobiles Peugeot SA tasustamissüsteemi, tuues sellesse muutuva suurusega müügikatte komponendi. Samal ajal jätkati kogusel põhinevate boonuste maksmist nendele edasimüüjatele, kes saavutasid oodatud müügitulemuse seoses Madalmaades registreeritud Peugeot’ marki sõidukitega. Vaadeldud ajavahemikes ei toimunud kogusel põhinevas boonussüsteemis olulisi muutusi. Boonussüsteemis jaotusid edasimüüjad vastavalt automüügieesmärkidele kategooriatesse. Boonuse kindlaksmääramisel võeti arvesse mudelit, edasimüüja kategooriat ja saavutatud müügiprotsenti. |
| --- | --- |

(8)

Ajavahemikus 1. jaanuarist 1997 kuni 31. detsembrini 1999 kohaldas Automobiles Peugeot SA edasimüüjate suhtes tasustamissüsteemi, mis seisnes kindlasummalise lisatasu (“boonus” ja “superboonus”) maksmises kõikide sõiduautomudelite müügi pealt, mis olid Madalmaades registreeritud alates 1997. aastast. Seejärel, ajavahemikus 1. jaanuarist 2000 kuni 1. oktoobrini 2003, muutis Automobiles Peugeot SA tasustamissüsteemi, tuues sellesse muutuva suurusega müügikatte komponendi. Samal ajal jätkati kogusel põhinevate boonuste maksmist nendele edasimüüjatele, kes saavutasid oodatud müügitulemuse seoses Madalmaades registreeritud Peugeot’ marki sõidukitega. Vaadeldud ajavahemikes ei toimunud kogusel põhinevas boonussüsteemis olulisi muutusi. Boonussüsteemis jaotusid edasimüüjad vastavalt automüügieesmärkidele kategooriatesse. Boonuse kindlaksmääramisel võeti arvesse mudelit, edasimüüja kategooriat ja saavutatud müügiprotsenti.

| (9) | Alates jaanuarist 1997 seoses uue boonussüsteemi kehtestamisega edasimüüjatele saadetud iga-aastastes ringkirjades nähti ette, et boonuse väljamaksmisel võetakse reeglina arvesse üksnes Madalmaades registreeritud sõiduautosid. Seda asjaolu on kinnitanud ka muud tõendid. |
| --- | --- |

(9)

Alates jaanuarist 1997 seoses uue boonussüsteemi kehtestamisega edasimüüjatele saadetud iga-aastastes ringkirjades nähti ette, et boonuse väljamaksmisel võetakse reeglina arvesse üksnes Madalmaades registreeritud sõiduautosid. Seda asjaolu on kinnitanud ka muud tõendid.

1.2.2.2.   Surve avaldamine edasimüüjatele

| (10) | Teine kahest eespool nimetatud meetmest seisnes Automobiles Peugeot SA surves edasimüüjatele, mis võimendas diskrimineeriva boonussüsteemi mõju. Tegemist oli otsemeetmete võtmisega või katsetega piirata edasimüüjatel juba välja kujunenud eksporti tarnete vähendamise kaudu. |
| --- | --- |

(10)

Teine kahest eespool nimetatud meetmest seisnes Automobiles Peugeot SA surves edasimüüjatele, mis võimendas diskrimineeriva boonussüsteemi mõju. Tegemist oli otsemeetmete võtmisega või katsetega piirata edasimüüjatel juba välja kujunenud eksporti tarnete vähendamise kaudu.

| (11) | Siinkohal tuleb rõhutada, et Automobiles Peugeot SA strateegia piirata eksporti Madalmaadest oli Peugeot’ müügivõrku kuuluvatele edasimüüjatele teada, ent nad kartsid ekspordi mõju kasumile pikas perspektiivis ning kinnitasid maaletoojaga toimunud kolmel kohtumisel oma nõusolekut viimase taotletud meetmete eesmärgiga. Peugeot’ eesmärk oli tagada, et Madalmaade müügivõrgu kõik liikmed käituks ühtmoodi. Et loodud korda säilitada, kasutati ekspordi tuvastamise korral otseseid ähvardusi ja kärbiti tarneid. |
| --- | --- |

(11)

Siinkohal tuleb rõhutada, et Automobiles Peugeot SA strateegia piirata eksporti Madalmaadest oli Peugeot’ müügivõrku kuuluvatele edasimüüjatele teada, ent nad kartsid ekspordi mõju kasumile pikas perspektiivis ning kinnitasid maaletoojaga toimunud kolmel kohtumisel oma nõusolekut viimase taotletud meetmete eesmärgiga. Peugeot’ eesmärk oli tagada, et Madalmaade müügivõrgu kõik liikmed käituks ühtmoodi. Et loodud korda säilitada, kasutati ekspordi tuvastamise korral otseseid ähvardusi ja kärbiti tarneid.

| (12) | Kõigepealt avaldas Peugeot Nederland NV otsest survet sellega, et võttis erimeetmeid teatavate edasimüüjate eksportmüügi piiramiseks. Survet avaldati muu hulgas maaletooja müügiosakonna töötajate kaudu (Account Managers Dealernet, edaspidi “AMDd”). Osas AMDde koostatud inspekteerimisaruannetes on toodud eraldi välja sõidukid, mis oli müüdud välisriikides elavatele lõpptarbijatele. AMD-de sellised märkused on seletatavad üksnes sellega, et Automobiles Peugeot SA seisukohast pidi eksportmüük jääma erandlikuks. Surve avaldamise kohta samal eesmärgil on ka teisi näiteid, kus seda tehti muude vahendite kui AMDde kaudu. Ajavahemikul 1997–2001 võeti otsemeetmeid kaheksa edasimüüja suhtes. |
| --- | --- |

(12)

Kõigepealt avaldas Peugeot Nederland NV otsest survet sellega, et võttis erimeetmeid teatavate edasimüüjate eksportmüügi piiramiseks. Survet avaldati muu hulgas maaletooja müügiosakonna töötajate kaudu (Account Managers Dealernet, edaspidi “AMDd”). Osas AMDde koostatud inspekteerimisaruannetes on toodud eraldi välja sõidukid, mis oli müüdud välisriikides elavatele lõpptarbijatele. AMD-de sellised märkused on seletatavad üksnes sellega, et Automobiles Peugeot SA seisukohast pidi eksportmüük jääma erandlikuks. Surve avaldamise kohta samal eesmärgil on ka teisi näiteid, kus seda tehti muude vahendite kui AMDde kaudu. Ajavahemikul 1997–2001 võeti otsemeetmeid kaheksa edasimüüja suhtes.

| (13) | Teiseks väljendus surve alates 1997. aastast ka ähvardustes kärpida tarneid, eelkõige selliste enim eksporditavate mudelite tarneid nagu 806. 1997. aastal olid teatavad mudelid, nagu 406 Airline ja 106 Accent, mõeldud rangelt turustamiseks Madalmaadesse ja nende eksportimine tähendas ebaõiget käitumist, mille kohta eksportinud edasimüüja pidi aru andma. Ähvardused piirata tarnet ja eripiirangud olid eelkõige seotud mudeliga 306 universaal. Mitmest koosolekuprotokollist nähtub, et Madalmaade müügivõrku kuuluvad edasimüüjad toetasid alates 1997. aastast teatavate automudelite tarnepiiranguid ja enim eksporditavate mudelite väljajätmist tootevalikust. Muu hulgas avaldasid Madalmaade lääneosas asuvad edasimüüjad 1998. aastal soovi jätta eksportmüügist välja mudel 206. |
| --- | --- |

(13)

Teiseks väljendus surve alates 1997. aastast ka ähvardustes kärpida tarneid, eelkõige selliste enim eksporditavate mudelite tarneid nagu 806. 1997. aastal olid teatavad mudelid, nagu 406 Airline ja 106 Accent, mõeldud rangelt turustamiseks Madalmaadesse ja nende eksportimine tähendas ebaõiget käitumist, mille kohta eksportinud edasimüüja pidi aru andma. Ähvardused piirata tarnet ja eripiirangud olid eelkõige seotud mudeliga 306 universaal. Mitmest koosolekuprotokollist nähtub, et Madalmaade müügivõrku kuuluvad edasimüüjad toetasid alates 1997. aastast teatavate automudelite tarnepiiranguid ja enim eksporditavate mudelite väljajätmist tootevalikust. Muu hulgas avaldasid Madalmaade lääneosas asuvad edasimüüjad 1998. aastal soovi jätta eksportmüügist välja mudel 206.

2.   ÕIGUSLIK HINNANG

2.1.   Vaadeldavate meetmete alane kokkulepe

| (14) | Automobiles Peugeot SA poolt eksportmüügi ja tootemargisisese konkurentsi piiramiseks võetud meetmed ei olnud ühepoolsed. Need kuuluvad EÜ asutamislepingu artikli 81 lõike 1 reguleerimisalasse. Meetmed moodustasid osa Automobiles Peugeot SA ja tema valikulisse ja ainuõiguslikku turustusvõrku kuuluvate Madalmaade edasimüüjate vahelistest lepingulistest suhetest, mille eesmärk oli müüa Peugeot’ sõidukeid ja muid lepingujärgseid tooteid. |
| --- | --- |

(14)

Automobiles Peugeot SA poolt eksportmüügi ja tootemargisisese konkurentsi piiramiseks võetud meetmed ei olnud ühepoolsed. Need kuuluvad EÜ asutamislepingu artikli 81 lõike 1 reguleerimisalasse. Meetmed moodustasid osa Automobiles Peugeot SA ja tema valikulisse ja ainuõiguslikku turustusvõrku kuuluvate Madalmaade edasimüüjate vahelistest lepingulistest suhetest, mille eesmärk oli müüa Peugeot’ sõidukeid ja muid lepingujärgseid tooteid.

| (15) | Diskrimineerivate boonuste puhul on käesoleval juhul tegemist Automobiles Peugeot SA ja tema Madalmaade müügivõrku kuuluvate edasimüüjate vahelise kokkuleppega. Peugeot’ müügivõrgu tegutsemistavadest aastatel 1997–2003 on näha, et Peugeot’ Madalmaade edasimüüjad olid toimuvaga vaikimisi nõus, ning seega väljendas iga müügitehing huvide kokkulangemist. (5) |
| --- | --- |

(15)

Diskrimineerivate boonuste puhul on käesoleval juhul tegemist Automobiles Peugeot SA ja tema Madalmaade müügivõrku kuuluvate edasimüüjate vahelise kokkuleppega. Peugeot’ müügivõrgu tegutsemistavadest aastatel 1997–2003 on näha, et Peugeot’ Madalmaade edasimüüjad olid toimuvaga vaikimisi nõus, ning seega väljendas iga müügitehing huvide kokkulangemist. (5)

| (16) | Seoses survega edasimüüjatele võib tõdeda, et Automobiles Peugeot SA püüdis müügivõrgu kaudu piirata Madalmaade edasimüüjate eksportmüüki teistesse liikmesriikidesse vähemalt alates aastast 1997. Otsuses kirjeldatud surve edasimüüjatele näitab, et kõik müügivõrku kuuluvad edasimüüjad toetasid põhimõtteliselt Automobiles Peugeot SA/Peugeot Nederlands NV üleskutset, mille eesmärk oli tagada, et nende eksportmüük jääks erandlikuks. Tootja tagas kehtestatud korrast kinnipidamise, kasutades sellest üleastumise korral erikaristusmeetmeid. |
| --- | --- |

(16)

Seoses survega edasimüüjatele võib tõdeda, et Automobiles Peugeot SA püüdis müügivõrgu kaudu piirata Madalmaade edasimüüjate eksportmüüki teistesse liikmesriikidesse vähemalt alates aastast 1997. Otsuses kirjeldatud surve edasimüüjatele näitab, et kõik müügivõrku kuuluvad edasimüüjad toetasid põhimõtteliselt Automobiles Peugeot SA/Peugeot Nederlands NV üleskutset, mille eesmärk oli tagada, et nende eksportmüük jääks erandlikuks. Tootja tagas kehtestatud korrast kinnipidamise, kasutades sellest üleastumise korral erikaristusmeetmeid.

2.2.   Rikkumise eesmärk

| (17) | Automobiles Peugeot SA ja Peugeot Nederland NV kasutatud strateegia eesmärk oli piirata eksportmüüki Madalmaadest. Seda strateegiat rakendati kokkuleppel edasimüüjatega ja koostöös Madalmaade müügivõrguga ning selle raames võetud meetmete eesmärk ja tagajärg oli konkurentsi piiramine artikli 81 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(17)

Automobiles Peugeot SA ja Peugeot Nederland NV kasutatud strateegia eesmärk oli piirata eksportmüüki Madalmaadest. Seda strateegiat rakendati kokkuleppel edasimüüjatega ja koostöös Madalmaade müügivõrguga ning selle raames võetud meetmete eesmärk ja tagajärg oli konkurentsi piiramine artikli 81 lõike 1 tähenduses.

2.2.1.   Diskrimineerivad boonused eksportmüügi piiramiseks

| (18) | Oma vastustes vastuväidetele kinnitas Automobiles Peugeot SA, et Madalmaades rakendatud kogusel põhinev boonussüsteem oli konkurentsi soodustav ja selle “ainuke ja ilmselge” eesmärk oli edasimüüjate motiveerimine, andes neile boonuste näol vajaliku majandusliku stiimuli, et nad müüks tooteid kõige aktiivsemalt lepingujärgsesse piirkonda, ja Automobiles Peugeot SA-l oli seeläbi võimalik suurendada oma turuosa Madalmaades. |
| --- | --- |

(18)

Oma vastustes vastuväidetele kinnitas Automobiles Peugeot SA, et Madalmaades rakendatud kogusel põhinev boonussüsteem oli konkurentsi soodustav ja selle “ainuke ja ilmselge” eesmärk oli edasimüüjate motiveerimine, andes neile boonuste näol vajaliku majandusliku stiimuli, et nad müüks tooteid kõige aktiivsemalt lepingujärgsesse piirkonda, ja Automobiles Peugeot SA-l oli seeläbi võimalik suurendada oma turuosa Madalmaades.

| (19) | Siinkohal tuleb märkida, et otsusega ei vaidlustata tootja õigust kujundada oma müügipoliitikat vastavalt konkreetse riigi turu eripäradele, et saavutada võimalikult suur turuosa. Otsusega ei vaidlustata ei tootja vabadust määrata koos edasimüüjatega kindlaks lepingujärgse piirkonna müügieesmärgid ega vabadust edasimüüjaid vastavalt stimuleerida, näiteks müügitulemustest sõltuvate boonuste abil, innustamaks neid suurendama müüki kokkulepitud piirkonnas. Sellist tootemarkide vahelist konkurentsi soodustav võimalus on muu seas selgesõnaliselt ette nähtud komisjoni määruses (EÜ) nr 1475/95 (6) (erandeid käsitlev määrus). |
| --- | --- |

(19)

Siinkohal tuleb märkida, et otsusega ei vaidlustata tootja õigust kujundada oma müügipoliitikat vastavalt konkreetse riigi turu eripäradele, et saavutada võimalikult suur turuosa. Otsusega ei vaidlustata ei tootja vabadust määrata koos edasimüüjatega kindlaks lepingujärgse piirkonna müügieesmärgid ega vabadust edasimüüjaid vastavalt stimuleerida, näiteks müügitulemustest sõltuvate boonuste abil, innustamaks neid suurendama müüki kokkulepitud piirkonnas. Sellist tootemarkide vahelist konkurentsi soodustav võimalus on muu seas selgesõnaliselt ette nähtud komisjoni määruses (EÜ) nr 1475/95 (6) (erandeid käsitlev määrus).

| (20) | Kuid edasimüüjatele saadetud iga-aastastes ringkirjades uue boonussüsteemi kehtestamise kohta oli ette nähtud, et alates jaanuarist 1997 võeti boonuse väljamaksmisel arvesse üksnes Madalmaades registreeritud sõiduautosid. Selle kohta on ka muid tõendeid. Tulemuseks oli olukord, kus edasimüüjatele, kes olid piirkondlikud müügieesmärgid täitnud ja omasid seega õigust teatud boonusele, ei makstud seda välja nende sõidukite eest, mis oli müüdud mujal kui Madalmaades elavatele tarbijatele. Sellise süsteemiga mindi objektiivse tegutsemise seisukohast kaugemale, kui oli vaja Madalmaade edasimüüjate innustamiseks müüa tooteid kõige aktiivsemalt lepingujärgsesse piirkonda. Tegemist oli määruse (EÜ) nr 1475/95 artikli 6 lõike 1 punktis 8 osutatud karmi piiranguga, mille kohaselt erandit ei kohaldata, kui “tarnija maksab edasimüüjale ilma objektiivse põhjuseta tasu, mis on kalkuleeritud sõidukite edasimüügi sihtkoha või ostja elukoha baasil”. Kõigele lisaks tegi Peugeot Nederland NV edasimüüjatele süsteemist kõrvalekaldumise raskeks, kontrollides, kas tellimusandmed, mis sisestati arvutiprogrammi (DIALOG), mille kaudu tootja suhtles oma müügivõrguga, langesid kokku riiklikust autoregistrikeskusest saadud andmetega. |
| --- | --- |

(20)

Kuid edasimüüjatele saadetud iga-aastastes ringkirjades uue boonussüsteemi kehtestamise kohta oli ette nähtud, et alates jaanuarist 1997 võeti boonuse väljamaksmisel arvesse üksnes Madalmaades registreeritud sõiduautosid. Selle kohta on ka muid tõendeid. Tulemuseks oli olukord, kus edasimüüjatele, kes olid piirkondlikud müügieesmärgid täitnud ja omasid seega õigust teatud boonusele, ei makstud seda välja nende sõidukite eest, mis oli müüdud mujal kui Madalmaades elavatele tarbijatele. Sellise süsteemiga mindi objektiivse tegutsemise seisukohast kaugemale, kui oli vaja Madalmaade edasimüüjate innustamiseks müüa tooteid kõige aktiivsemalt lepingujärgsesse piirkonda. Tegemist oli määruse (EÜ) nr 1475/95 artikli 6 lõike 1 punktis 8 osutatud karmi piiranguga, mille kohaselt erandit ei kohaldata, kui “tarnija maksab edasimüüjale ilma objektiivse põhjuseta tasu, mis on kalkuleeritud sõidukite edasimüügi sihtkoha või ostja elukoha baasil”. Kõigele lisaks tegi Peugeot Nederland NV edasimüüjatele süsteemist kõrvalekaldumise raskeks, kontrollides, kas tellimusandmed, mis sisestati arvutiprogrammi (DIALOG), mille kaudu tootja suhtles oma müügivõrguga, langesid kokku riiklikust autoregistrikeskusest saadud andmetega.

| (21) | Oma vastuses vastuväidetele seadis Automobiles Peugeot SA sellise meetme tõhususe kahtluse alla, väites, et välja maksmata boonussumma oli liiga väike, et panna edasimüüjaid eksportmüügist loobuma. |
| --- | --- |

(21)

Oma vastuses vastuväidetele seadis Automobiles Peugeot SA sellise meetme tõhususe kahtluse alla, väites, et välja maksmata boonussumma oli liiga väike, et panna edasimüüjaid eksportmüügist loobuma.

| (22) | Tähelepanu tuleb juhtida olulistele vasturääkivustele väidetes, mida Automobiles Peugeot SA kasutab enda kaitseks. Ühelt poolt väidab ettevõtja, et 1997.–2003. aastal ette nähtud boonused olid liiga väikesed, et mõjutada edasimüüjate käitumist. Teisalt rõhutab Automobiles Peugeot SA, et kõnealune süsteem ning eelkõige müügieesmärgi täitnud edasimüüjatele võimaldatav allahindluse määr oli oluline vahend andmaks edasimüüjatele vajalik majanduslik stiimul, et nad müüks tooteid kõige aktiivsemalt lepingujärgsesse piirkonda. Uurimise käigus kogutud materjal kinnitab meetmete olulist mõju, tõestades, et boonuste saamine oli edasimüüjatele kogu vaadeldava ajavahemiku jooksul tähtis ja et selle välistamine eksportmüügi suhtes mõjutas oluliselt edasimüüjate huvi müüa tooteid mujal elavatele tarbijatele. |
| --- | --- |

(22)

Tähelepanu tuleb juhtida olulistele vasturääkivustele väidetes, mida Automobiles Peugeot SA kasutab enda kaitseks. Ühelt poolt väidab ettevõtja, et 1997.–2003. aastal ette nähtud boonused olid liiga väikesed, et mõjutada edasimüüjate käitumist. Teisalt rõhutab Automobiles Peugeot SA, et kõnealune süsteem ning eelkõige müügieesmärgi täitnud edasimüüjatele võimaldatav allahindluse määr oli oluline vahend andmaks edasimüüjatele vajalik majanduslik stiimul, et nad müüks tooteid kõige aktiivsemalt lepingujärgsesse piirkonda. Uurimise käigus kogutud materjal kinnitab meetmete olulist mõju, tõestades, et boonuste saamine oli edasimüüjatele kogu vaadeldava ajavahemiku jooksul tähtis ja et selle välistamine eksportmüügi suhtes mõjutas oluliselt edasimüüjate huvi müüa tooteid mujal elavatele tarbijatele.

2.2.2.   Surve avaldamine, mis tõestab Peugeot’ soovi pidurdada eksportmüüki

| (23) | Ajavahemikus 1997–2001 võttis Automobiles Peugeot SA erimeetmeid selleks, et panna teatavad Madalmaade edasimüüjad loobuma sõidukite tarnimisest lõpptarbijatele teistes liikmesriikides. Madalmaade edasimüüjatele avaldatud surve eesmärk oli sama kui eksporti piiraval tasustamissüsteemil: nende mõlemaga püüti piirata autokaubandust Madalmaade ja teiste liikmesriikide edasimüüjate vahel, et eraldada Madalmaade turg Euroopa Liidu teistest autoturgudest. Edasimüüjatele avaldatud surve kohta kogutud dokumentatsiooni kohta tuleb anda hinnang just selle strateegia seisukohast. |
| --- | --- |

(23)

Ajavahemikus 1997–2001 võttis Automobiles Peugeot SA erimeetmeid selleks, et panna teatavad Madalmaade edasimüüjad loobuma sõidukite tarnimisest lõpptarbijatele teistes liikmesriikides. Madalmaade edasimüüjatele avaldatud surve eesmärk oli sama kui eksporti piiraval tasustamissüsteemil: nende mõlemaga püüti piirata autokaubandust Madalmaade ja teiste liikmesriikide edasimüüjate vahel, et eraldada Madalmaade turg Euroopa Liidu teistest autoturgudest. Edasimüüjatele avaldatud surve kohta kogutud dokumentatsiooni kohta tuleb anda hinnang just selle strateegia seisukohast.

2.3.   Meetmete märkimisväärne ja mõõdetav mõju

| (24) | Kõigepealt tuleks rõhutada, et alates 1997. aastast, mil vaadeldavat tasustamissüsteemi hakati kasutama, on märgata paralleelekspordi vähenemist Madalmaadest ning 1999. aastast selle vähenemist umbes 50 %. Oma vastuses vastuväidetele paneb Automobiles Peugeot SA ekspordi vähenemise muude tegurite kui vaidlusaluse tasustamissüsteemi arvele. Ettevõtja väitel mängis selles “põhirolli” hindade ühtlustumine. Selle väite vastu räägib mitu asjaolu. |
| --- | --- |

(24)

Kõigepealt tuleks rõhutada, et alates 1997. aastast, mil vaadeldavat tasustamissüsteemi hakati kasutama, on märgata paralleelekspordi vähenemist Madalmaadest ning 1999. aastast selle vähenemist umbes 50 %. Oma vastuses vastuväidetele paneb Automobiles Peugeot SA ekspordi vähenemise muude tegurite kui vaidlusaluse tasustamissüsteemi arvele. Ettevõtja väitel mängis selles “põhirolli” hindade ühtlustumine. Selle väite vastu räägib mitu asjaolu.

| (25) | Esiteks ei ole Euroopa Liidus hinnad vaadeldaval ajavahemikul märkimisväärselt ühtlustunud. |
| --- | --- |

(25)

Esiteks ei ole Euroopa Liidus hinnad vaadeldaval ajavahemikul märkimisväärselt ühtlustunud.

| (26) | Teiseks on 2002. aastal Peugeot Nederland NV asutusesiseses memos tasustamissüsteemi mõju paralleelkaubandusele numbriliselt välja toodud, memo sisaldab ka prognoosi selle kohta, kui palju suurem võiks võrreldes varasema aastaga olla 2003. aasta müük, kui ka välisriigi tarbijatele müüdud sõidukite eest boonus välja makstaks. |
| --- | --- |

(26)

Teiseks on 2002. aastal Peugeot Nederland NV asutusesiseses memos tasustamissüsteemi mõju paralleelkaubandusele numbriliselt välja toodud, memo sisaldab ka prognoosi selle kohta, kui palju suurem võiks võrreldes varasema aastaga olla 2003. aasta müük, kui ka välisriigi tarbijatele müüdud sõidukite eest boonus välja makstaks.

| (27) | Kolmandaks võib edasimüüjatele avaldatud surve kohta märkida, et kokku 22 Prantsuse tarbijat on esitanud komisjonile kaebuse kahju kohta, mis on neile tekitatud tarnetähtaegade ületamisega, mis on seotud Peugeot’ ähvardustega. |
| --- | --- |

(27)

Kolmandaks võib edasimüüjatele avaldatud surve kohta märkida, et kokku 22 Prantsuse tarbijat on esitanud komisjonile kaebuse kahju kohta, mis on neile tekitatud tarnetähtaegade ületamisega, mis on seotud Peugeot’ ähvardustega.

3.   TRAHV

| (28) | Eeltoodud põhjustel leidis komisjon, et määrata tuleks vaadeldava rikkumise raskusastmele vastav trahv, mille hoiatav mõju välistaks selle kordamise. Trahvisumma määramisel võttis komisjon arvesse kõiki olulisi asjaolusid, eriti rikkumise raskus- ja kestuskriteeriumi, mis on selgesõnaliselt nimetatud määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõikes 3. |
| --- | --- |

(28)

Eeltoodud põhjustel leidis komisjon, et määrata tuleks vaadeldava rikkumise raskusastmele vastav trahv, mille hoiatav mõju välistaks selle kordamise. Trahvisumma määramisel võttis komisjon arvesse kõiki olulisi asjaolusid, eriti rikkumise raskus- ja kestuskriteeriumi, mis on selgesõnaliselt nimetatud määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõikes 3.

| (29) | Eespool nimetatut arvestades hinnati Automobiles Peugeot SA ja tema tütarettevõtja Peugeot Nederland NV poolt toime pandud artikli 81 rikkumist väga raskeks ning seda nii boonussüsteemi kui Automobiles Peugeot SA muude survemeetmete puhul. Automobiles Peugeot SA tegutses tahtlikult ja ta pidi olema teadlik sellest, et vaidlusaluste meetmete eesmärk oli piirata konkurentsi. Komisjon ja Euroopa Kohus on juba varasemalt teinud otsuseid sõiduki sihtkoha alusel toimiva diskrimineeriva tasustamissüsteemi kohta. (7) Rikkumise raskust hinnatakse trahvide arvutamise meetodit käsitlevate suuniste alusel. (8) |
| --- | --- |

(29)

Eespool nimetatut arvestades hinnati Automobiles Peugeot SA ja tema tütarettevõtja Peugeot Nederland NV poolt toime pandud artikli 81 rikkumist väga raskeks ning seda nii boonussüsteemi kui Automobiles Peugeot SA muude survemeetmete puhul. Automobiles Peugeot SA tegutses tahtlikult ja ta pidi olema teadlik sellest, et vaidlusaluste meetmete eesmärk oli piirata konkurentsi. Komisjon ja Euroopa Kohus on juba varasemalt teinud otsuseid sõiduki sihtkoha alusel toimiva diskrimineeriva tasustamissüsteemi kohta. (7) Rikkumise raskust hinnatakse trahvide arvutamise meetodit käsitlevate suuniste alusel. (8)

| (30) | Ka on rikkumine kestnud kaua. Alates 1997. aasta jaanuarist kuni 2003. aasta septembri lõpuni pikendas Automobiles Peugeot SA ekspordi seisukohast diskrimineerivat tasustamissüsteemi iga-aastaste ringkirjadega. Ajavahemikus 1997–2001 täiendas ettevõtja eksporti piiravat strateegiat, kasutades mitme edasimüüja puhul ka otseseid hoiatusi ja sekkumisi. Rikkumise lõpetamise kohta tuleb märkida, et käesoleva juhtumi raames kogutud dokumentatsioon ei sisalda materjali, mis tõendaks surve avaldamise näol rikkumise jätkumist pärast novembrit 2001 või käesolevas otsuses käsitletud tasustamissüsteemi jätkumist pärast oktoobrit 2003, mil seda muudeti. |
| --- | --- |

(30)

Ka on rikkumine kestnud kaua. Alates 1997. aasta jaanuarist kuni 2003. aasta septembri lõpuni pikendas Automobiles Peugeot SA ekspordi seisukohast diskrimineerivat tasustamissüsteemi iga-aastaste ringkirjadega. Ajavahemikus 1997–2001 täiendas ettevõtja eksporti piiravat strateegiat, kasutades mitme edasimüüja puhul ka otseseid hoiatusi ja sekkumisi. Rikkumise lõpetamise kohta tuleb märkida, et käesoleva juhtumi raames kogutud dokumentatsioon ei sisalda materjali, mis tõendaks surve avaldamise näol rikkumise jätkumist pärast novembrit 2001 või käesolevas otsuses käsitletud tasustamissüsteemi jätkumist pärast oktoobrit 2003, mil seda muudeti.

| (31) | Juhtumi suhtes raskendavad või kergendavad asjaolud puuduvad. |
| --- | --- |

(31)

Juhtumi suhtes raskendavad või kergendavad asjaolud puuduvad.

4.   OTSUS

| (32) | Automobiles Peugeot SA ja tema tütarettevõtja Peugeot Nederland NV on rikkunud asutamislepingu artikli 81 lõiget 1, kui sõlmisid Peugeot’ Madalmaade turustusvõrku kuuluvate edasimüüjatega kokkuleppeid, mille eesmärk ja tagajärg oli sõidukite müügi takistamine teiste liikmesriikide lõpptarbijatele, kes soovisid sõidukit osta ise või nende nimel tegutsenud vahendajate kaudu. Rikkumine kestis 1997. aasta jaanuari algusest kuni 2003. aasta septembri lõpuni. |
| --- | --- |

(32)

Automobiles Peugeot SA ja tema tütarettevõtja Peugeot Nederland NV on rikkunud asutamislepingu artikli 81 lõiget 1, kui sõlmisid Peugeot’ Madalmaade turustusvõrku kuuluvate edasimüüjatega kokkuleppeid, mille eesmärk ja tagajärg oli sõidukite müügi takistamine teiste liikmesriikide lõpptarbijatele, kes soovisid sõidukit osta ise või nende nimel tegutsenud vahendajate kaudu. Rikkumine kestis 1997. aasta jaanuari algusest kuni 2003. aasta septembri lõpuni.

| (33) | Punktis 1 osutatud ettevõtjad lõpetavad samas punktis nimetatud rikkumise, kui nad seda juba teinud ei ole. Nimetatud ettevõtjad hoiduvad tulevikus kehtestamast või jätkamast meetmeid, mis põhjustasid käesoleva rikkumise või millel on samad eesmärgid või tagajärjed. |
| --- | --- |

(33)

Punktis 1 osutatud ettevõtjad lõpetavad samas punktis nimetatud rikkumise, kui nad seda juba teinud ei ole. Nimetatud ettevõtjad hoiduvad tulevikus kehtestamast või jätkamast meetmeid, mis põhjustasid käesoleva rikkumise või millel on samad eesmärgid või tagajärjed.

| (34) | Punktis 1 osutatud rikkumise eest määratakse ettevõtjale Automobiles Peugeot SA ja tema tütarettevõtjale Peugeot Nederland NV trahv summas 49,5 miljonit eurot. Ettevõtjad vastutavad solidaarselt. |
| --- | --- |

(34)

Punktis 1 osutatud rikkumise eest määratakse ettevõtjale Automobiles Peugeot SA ja tema tütarettevõtjale Peugeot Nederland NV trahv summas 49,5 miljonit eurot. Ettevõtjad vastutavad solidaarselt.

---

(1)  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 411/2004 (ELT L 68, 6.3.2004, lk 1).

(2)  Peugeot SA toodetava Peugeot’ ja Citroëni automargi turuosa kasvas uute sõidukite registreerimise arvestuses 12 %-lt 1995. aastal 15,3 %-le 2003. aasta kolmel esimesel kuul. 1999. aastal tõusis ettevõtja Volkswageni kontserni järel suuruselt teiseks sõiduautode tarnijaks Euroopas.

(3)  Edasimüüja müügikate on summa, mis saadakse vastava mudeli ostuhinna (tarnijalt) lahutamisel sõiduki soovituslikust kataloogihinnast. Selle summaga katab edasimüüja oma müügi- ja üldised kulud ning allahindlused, mida lõpptarbijale tuleb tihtipeale teha.

(4)  Boonus on kindlasummaline hüvitis, mida tarnija maksab edasimüüjale regulaarselt iga nõuetekohaselt müüdud sõiduki eest. Boonust makstakse teatavate kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete eesmärkide täitmise eest.

(5)  Tootja väljendas oma huve ringkirjas, mille edasimüüja sai iga aasta alguses. Selles sätestati talle hüvitiste maksmise tingimused (müügikate ja boonus). Edasimüüja väljendas tingimustega nõusolekut iga kord, kui ta soovis tellitud sõidukit müügitulemustesse kanda (millest sõltus boonuse saamine), ja iga kord, kui ta nõudis boonuse väljamaksmist Madalmaades registreeritud sõiduki eest (pärast seda, kui müügieesmärgid olid täidetud). Teisisõnu väljendas edasimüüja oma nõusolekut sellega, et sisestas auto tellimusandmed arvutiprogrammi (DIALOG), mille kaudu tootja oma müügivõrgustikuga suhtles. Vaadeldava meetme puhul on seega tegemist asjaomaste edasimüüjatega kooskõlastatud tegevusega, sest viimased teostasid selle süsteemi raames müüki.

(6)  EÜT L 145, 29.6.1995, lk 25. Artikli 4 lõige 1: “Erand kehtib hoolimata sellest, et edasimüüjal on kohustus: [...] 3. püüda müüa lepingujärgses piirkonnas ja määratud ajavahemiku jooksul teatavas miinimumkoguses lepingulisi tooteid, mis määratakse kindlaks poolte kokkuleppel, või kui pooled on miinimumkoguse suhtes eriarvamusel, sõltumatu eksperdi poolt, kes võtab arvesse selle piirkonna varasemaid müügitulemusi, aga ka müügiprognoose selle piirkonna ja terve riigi kohta.”

(7)  Komisjoni 28. jaanuari 1998. aasta otsus 98/273/EÜ juhtumis IV/35.733 – Volkswagen (EÜT L 124, 25.4.1998, lk 60), põhjendus 129; komisjoni 20. septembri 2000. aasta otsus 2001/146/EÜ juhtumis COMP/36.653 – Opel (EÜT L 59, 28.2.2001, lk 1), põhjendus 117.

(8)  Suunised määruse nr 17 artikli 15 lõike 2 ja ESTÜ asutamislepingu artikli 65 lõike 5 kohaselt määratavate trahvide arvutamise meetodi kohta. Avaldatud EÜTs C 9, 14.1.1998. Punktis a määratletakse väga rasked rikkumised järgmiselt: “Need on üldjuhul [...] piirangud, mis ohustavad ühisturu nõuetekohast toimimist, näiteks riikide turgude eraldamine üksteisest [...]”, millega on käesoleval juhul tegu.

---

| 27.6.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 173/25 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 173/25

---

KOMISJONI OTSUS,

23. juuni 2006,

millega kehtestatakse ühenduse rahaline toetus kulutuste jaoks, mis on tehtud seoses sigade klassikalise katku vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmetega Saksamaal 2001. aastal

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 2407 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(2006/432/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsust 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Saksamaal esines 2001. aastal sigade klassikalise katku puhanguid. See haigus kujutab endast tõsist ohtu kariloomade populatsioonile ühenduses. |
| --- | --- |

(1)

Saksamaal esines 2001. aastal sigade klassikalise katku puhanguid. See haigus kujutab endast tõsist ohtu kariloomade populatsioonile ühenduses.

| (2) | Selleks et vältida kõnealuse haiguse levikut ja aidata kaasa selle võimalikult kiirele likvideerimisele, peaks ühendus rahaliselt toetama liikmesriigi abikõlblikke kulutusi haiguse vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmete raames otsuse 90/424/EMÜ kohaselt. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et vältida kõnealuse haiguse levikut ja aidata kaasa selle võimalikult kiirele likvideerimisele, peaks ühendus rahaliselt toetama liikmesriigi abikõlblikke kulutusi haiguse vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmete raames otsuse 90/424/EMÜ kohaselt.

| (3) | Komisjoni 3. juuli 2003. aasta otsusega 2003/492/EÜ (ühenduse rahalise toetuse kohta sigade klassikalise katku likvideerimiseks Saksamaal 2001. aastal) (2) andis ühendus 2001. aastal Saksamaale rahalist toetust kulutuste jaoks, mis on tehtud seoses sigade klassikalise katku vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmetega. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 3. juuli 2003. aasta otsusega 2003/492/EÜ (ühenduse rahalise toetuse kohta sigade klassikalise katku likvideerimiseks Saksamaal 2001. aastal) (2) andis ühendus 2001. aastal Saksamaale rahalist toetust kulutuste jaoks, mis on tehtud seoses sigade klassikalise katku vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmetega.

| (4) | Vastavalt nimetatud otsusele eraldati esimene makse suuruses 440 000 eurot. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt nimetatud otsusele eraldati esimene makse suuruses 440 000 eurot.

| (5) | Selle otsuse kohaselt määratakse ühenduse toetuse lõppmakse suurus Saksamaale tema esitatud taotluse ja taotluses esitatud andmeid kinnitavate dokumentide, samuti komisjoni kohapealsete kontrollide tulemuste alusel. Saksamaa taotluses esitatud summa, mille puhul ei tohi ühenduse rahaline toetus olla suurem kui 50 % abikõlblikest kuludest, oli põhikulude puhul 3 256 879,80 Saksa marka ehk 1 665 216,16 eurot ja võlgnevuste puhul 16 978,40 Saksa marka ehk 8 680,92 eurot. |
| --- | --- |

(5)

Selle otsuse kohaselt määratakse ühenduse toetuse lõppmakse suurus Saksamaale tema esitatud taotluse ja taotluses esitatud andmeid kinnitavate dokumentide, samuti komisjoni kohapealsete kontrollide tulemuste alusel. Saksamaa taotluses esitatud summa, mille puhul ei tohi ühenduse rahaline toetus olla suurem kui 50 % abikõlblikest kuludest, oli põhikulude puhul 3 256 879,80 Saksa marka ehk 1 665 216,16 eurot ja võlgnevuste puhul 16 978,40 Saksa marka ehk 8 680,92 eurot.

| (6) | Eespool nimetatut silmas pidades tuleks nüüd määrata ühenduse rahalise toetuse kogusumma seoses sigade klassikalise katku likvideerimise valdkonnas tehtud kulutustega Saksamaal 2001. aastal. |
| --- | --- |

(6)

Eespool nimetatut silmas pidades tuleks nüüd määrata ühenduse rahalise toetuse kogusumma seoses sigade klassikalise katku likvideerimise valdkonnas tehtud kulutustega Saksamaal 2001. aastal.

| (7) | Ühenduse veterinaareeskirjade ning ühenduse rahalise toetuse andmiseks vajalike tingimustega kooskõlas läbiviidud komisjoni kontrollide tulemuste põhjal ei ole taotluses esitatud kogu kulutuste summa abikõlblik. |
| --- | --- |

(7)

Ühenduse veterinaareeskirjade ning ühenduse rahalise toetuse andmiseks vajalike tingimustega kooskõlas läbiviidud komisjoni kontrollide tulemuste põhjal ei ole taotluses esitatud kogu kulutuste summa abikõlblik.

| (8) | Komisjoni märkused ja abikõlblike kulutuste arvestuse meetod edastati Saksamaale kirjalikult. |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni märkused ja abikõlblike kulutuste arvestuse meetod edastati Saksamaale kirjalikult.

| (9) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühenduse rahaline toetus kulutuste jaoks, mis on seotud sigade klassikalise katku likvideerimisega Saksamaal 2001. aastal, on otsuse 2003/492/EÜ kohaselt 827 037,06 eurot põhikulude puhul ja 4 340,46 eurot võlgnevuste puhul.

Kuna vastavalt otsusele 2003/492/EÜ on esimese maksena 440 000 eurot juba eraldatud, määrati ühenduse rahalise toetuse lõppmakse suuruseks 391 377,52 eurot.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 23. juuni 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 19. Otsust on viimati muudetud otsusega 2006/53/EÜ (ELT L 29, 2.2.2006, lk 37).

1

(2)  ELT L 168, 5.7.2003, lk 28.

2

---

| 27.6.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 173/27 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 173/27

---

KOMISJONI OTSUS,

23. juuni 2006,

millega kehtestatakse ühenduse rahaline toetus kulutuste jaoks, mis on tehtud seoses sigade klassikalise katku vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmetega Saksamaal 2002. aastal

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 2408 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(2006/433/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsust 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Saksamaal esines 2002. aastal sigade klassikalise katku puhanguid. Selle haiguse esinemine kujutas endast tõsist ohtu kariloomade populatsioonile ühenduses. |
| --- | --- |

(1)

Saksamaal esines 2002. aastal sigade klassikalise katku puhanguid. Selle haiguse esinemine kujutas endast tõsist ohtu kariloomade populatsioonile ühenduses.

| (2) | Selleks et vältida kõnealuse haiguse levikut ja aidata kaasa selle võimalikult kiirele likvideerimisele, peaks ühendus rahaliselt toetama liikmesriigi abikõlblikke kulutusi haiguse vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmete raames otsuse 90/424/EMÜ kohaselt. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et vältida kõnealuse haiguse levikut ja aidata kaasa selle võimalikult kiirele likvideerimisele, peaks ühendus rahaliselt toetama liikmesriigi abikõlblikke kulutusi haiguse vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmete raames otsuse 90/424/EMÜ kohaselt.

| (3) | Komisjoni 13. oktoobri 2003. aasta otsusega 2003/745/EÜ (ühenduse rahalise toetuse kohta sigade klassikalise katku likvideerimiseks Saksamaal 2002. aastal) (2) andis ühendus 2002. aastal Saksamaale rahalist toetust kulutuste jaoks, mis on tehtud seoses sigade klassikalise katku vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmetega. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 13. oktoobri 2003. aasta otsusega 2003/745/EÜ (ühenduse rahalise toetuse kohta sigade klassikalise katku likvideerimiseks Saksamaal 2002. aastal) (2) andis ühendus 2002. aastal Saksamaale rahalist toetust kulutuste jaoks, mis on tehtud seoses sigade klassikalise katku vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmetega.

| (4) | Vastavalt nimetatud otsusele eraldati esimene makse suuruses 460 000 eurot. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt nimetatud otsusele eraldati esimene makse suuruses 460 000 eurot.

| (5) | Selle otsuse kohaselt määratakse ühenduse toetuse lõppmakse suurus Saksamaale tema 19. novembril 2003. aastal esitatud taotluse ja taotluses esitatud andmeid kinnitavate dokumentide, samuti komisjoni kohapealsete kontrollide tulemuste alusel. Saksamaa esitatud taotluses määratud summa oli 2002. aastaks 1 933 695,76 eurot, millest ühenduse rahaline toetus ei tohi moodustada rohkem kui 50 % abikõlblikest kogukulutustest. |
| --- | --- |

(5)

Selle otsuse kohaselt määratakse ühenduse toetuse lõppmakse suurus Saksamaale tema 19. novembril 2003. aastal esitatud taotluse ja taotluses esitatud andmeid kinnitavate dokumentide, samuti komisjoni kohapealsete kontrollide tulemuste alusel. Saksamaa esitatud taotluses määratud summa oli 2002. aastaks 1 933 695,76 eurot, millest ühenduse rahaline toetus ei tohi moodustada rohkem kui 50 % abikõlblikest kogukulutustest.

| (6) | Eespool nimetatut silmas pidades tuleks nüüd määrata ühenduse rahalise toetuse kogusumma seoses sigade klassikalise katku likvideerimise valdkonnas tehtud kulutustega Saksamaal 2002. aastal. |
| --- | --- |

(6)

Eespool nimetatut silmas pidades tuleks nüüd määrata ühenduse rahalise toetuse kogusumma seoses sigade klassikalise katku likvideerimise valdkonnas tehtud kulutustega Saksamaal 2002. aastal.

| (7) | Ühenduse veterinaareeskirjade ning ühenduse rahalise toetuse andmiseks vajalike tingimustega kooskõlas läbiviidud komisjoni kontrollide tulemuste põhjal ei ole taotluses esitatud kogu kulutuste summa abikõlblik. |
| --- | --- |

(7)

Ühenduse veterinaareeskirjade ning ühenduse rahalise toetuse andmiseks vajalike tingimustega kooskõlas läbiviidud komisjoni kontrollide tulemuste põhjal ei ole taotluses esitatud kogu kulutuste summa abikõlblik.

| (8) | Komisjoni märkused ja abikõlblike kulutuste arvestuse meetod edastati Saksamaale kirjalikult. |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni märkused ja abikõlblike kulutuste arvestuse meetod edastati Saksamaale kirjalikult.

| (9) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühenduse rahaline toetus kulutuste jaoks, mis on seotud sigade klassikalise katku likvideerimisega Saksamaal 2002. aastal, on otsuse 2003/745/EÜ kohaselt 925 808,47 eurot.

Kuna vastavalt otsusele 2003/745/EÜ on esimese maksena 460 000 eurot juba eraldatud, määrati ühenduse rahalise toetuse lõppmakse suuruseks 465 808,47 eurot.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 23. juuni 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 19. Otsust on viimati muudetud otsusega 2006/53/EÜ (ELT L 29, 2.2.2006, lk 37).

1

(2)  ELT L 269, 21.10.2003, lk 18.

2

---

| 27.6.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 173/29 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 173/29

---

KOMISJONI OTSUS,

23. juuni 2006,

millega kehtestatakse ühenduse rahaline toetus kulutuste jaoks, mis on tehtud seoses sigade klassikalise katku vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmetega Luksemburgis 2002. aastal

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 2410 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(2006/434/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsust 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 2002. aastal esines Luksemburgis sigade klassikalise katku puhanguid. Selle haiguse esinemine kujutas endast tõsist ohtu kariloomade populatsioonile ühenduses. |
| --- | --- |

(1)

2002. aastal esines Luksemburgis sigade klassikalise katku puhanguid. Selle haiguse esinemine kujutas endast tõsist ohtu kariloomade populatsioonile ühenduses.

| (2) | Selleks et vältida kõnealuse haiguse levikut ja aidata kaasa selle võimalikult kiirele likvideerimisele, peaks ühendus rahaliselt toetama liikmesriigi abikõlblikke kulutusi haiguse vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmete raames otsuse 90/424/EMÜ kohaselt. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et vältida kõnealuse haiguse levikut ja aidata kaasa selle võimalikult kiirele likvideerimisele, peaks ühendus rahaliselt toetama liikmesriigi abikõlblikke kulutusi haiguse vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmete raames otsuse 90/424/EMÜ kohaselt.

| (3) | Komisjoni 3. juuli 2003. aasta otsusega 2003/491/EÜ ühenduse rahalise toetuse kohta sigade klassikalise katku likvideerimiseks Luksemburgis 2002. aastal (2) andis ühendus 2002. aastal Luksemburgile rahalist toetust kulutuste jaoks, mis on tehtud seoses sigade klassikalise katku vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmetega. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 3. juuli 2003. aasta otsusega 2003/491/EÜ ühenduse rahalise toetuse kohta sigade klassikalise katku likvideerimiseks Luksemburgis 2002. aastal (2) andis ühendus 2002. aastal Luksemburgile rahalist toetust kulutuste jaoks, mis on tehtud seoses sigade klassikalise katku vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmetega.

| (4) | Vastavalt nimetatud otsusele eraldati esimene makse suuruses 500 000 eurot. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt nimetatud otsusele eraldati esimene makse suuruses 500 000 eurot.

| (5) | Selle otsuse kohaselt määratakse ühenduse toetuse lõppmakse suurus Luksemburgile tema 17. juulil 2003 esitatud taotluse ja taotluses esitatud andmeid kinnitavate dokumentide, samuti komisjoni kohapealsete kontrollide tulemuste alusel. Luksemburgi esitatud taotluses määratud summa oli 3 253 235 eurot, millest ühenduse rahaline toetus ei tohi moodustada rohkem kui 50 % abikõlblikest kogukulutustest. |
| --- | --- |

(5)

Selle otsuse kohaselt määratakse ühenduse toetuse lõppmakse suurus Luksemburgile tema 17. juulil 2003 esitatud taotluse ja taotluses esitatud andmeid kinnitavate dokumentide, samuti komisjoni kohapealsete kontrollide tulemuste alusel. Luksemburgi esitatud taotluses määratud summa oli 3 253 235 eurot, millest ühenduse rahaline toetus ei tohi moodustada rohkem kui 50 % abikõlblikest kogukulutustest.

| (6) | Eespool nimetatut silmas pidades tuleks nüüd määrata ühenduse rahalise toetuse kogusumma abikõlblike kulutuste jaoks, mida tehti seoses sigade klassikalise katku likvideerimisega Luksemburgis 2002. aastal. |
| --- | --- |

(6)

Eespool nimetatut silmas pidades tuleks nüüd määrata ühenduse rahalise toetuse kogusumma abikõlblike kulutuste jaoks, mida tehti seoses sigade klassikalise katku likvideerimisega Luksemburgis 2002. aastal.

| (7) | Ühenduse veterinaareeskirjade ja ühenduse rahalise toetuse andmiseks vajalike tingimustega kooskõlas läbiviidud komisjoni kontrollide tulemuste põhjal ei ole kogu esitatud kulutuste summa ühenduse rahalise toetuse saamiseks kõlblik. |
| --- | --- |

(7)

Ühenduse veterinaareeskirjade ja ühenduse rahalise toetuse andmiseks vajalike tingimustega kooskõlas läbiviidud komisjoni kontrollide tulemuste põhjal ei ole kogu esitatud kulutuste summa ühenduse rahalise toetuse saamiseks kõlblik.

| (8) | Komisjoni märkused ja abikõlblike kulutuste arvestuse meetod edastati Luksemburgile 4. novembri 2005. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni märkused ja abikõlblike kulutuste arvestuse meetod edastati Luksemburgile 4. novembri 2005. aasta kirjas.

| (9) | Komisjoni lõplik otsus saadeti Luksemburgile 18. jaanuaril 2006 ning selles võeti arvesse Luksemburgi poolt 15. detsembril 2005 komisjonile saadetud täiendav teave. |
| --- | --- |

(9)

Komisjoni lõplik otsus saadeti Luksemburgile 18. jaanuaril 2006 ning selles võeti arvesse Luksemburgi poolt 15. detsembril 2005 komisjonile saadetud täiendav teave.

| (10) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühenduse rahaline toetus kulutuste jaoks, mis on seotud sigade klassikalise katku likvideerimisega Luksemburgis 2002. aastal, on otsuse 2003/491/EÜ kohaselt 1 589 734 eurot.

Kuna vastavalt otsusele 2003/491/EÜ on esimese maksena 500 000 eurot juba eraldatud, on Luksemburgile makstava lõppmakse suurus 1 089 734 eurot.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Luksemburgi Suurhertsogiriigile.

Brüssel, 23. juuni 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 19. Otsust on viimati muudetud otsusega 2006/53/EÜ (ELT L 29, 2.2.2006, lk 37).

1

(2)  ELT L 168, 5.7.2003, lk 23.

2

---

| 27.6.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 173/31 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 173/31

---

KOMISJONI OTSUS,

23. juuni 2006,

millega muudetakse otsust 2005/710/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses väga patogeense lindude gripi kahtlusega Rumeenias

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 2421 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/435/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/496/EMÜ, millega nähakse ette ühendusse kolmandatest riikidest saabuvate loomade veterinaarkontrolli korraldamise põhimõtted ning muudetakse direktiive 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ ja 90/675/EMÜ, (1) eriti selle artikli 18 lõiget 7,

võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/78/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted, (2) eriti selle artikli 22 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Pärast kõrge patogeensusega viirusetüve H5N1 põhjustatud lindude gripi puhkemist Kagu-Aasias 2003. aasta detsembris võttis komisjon nimetatud haiguse vastu mitmed kaitsemeetmed, eelkõige komisjoni 13. oktoobri 2005. aasta otsuse 2005/710/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses väga patogeense lindude gripi kahtlusega Rumeenias. (3) |
| --- | --- |

(1)

Pärast kõrge patogeensusega viirusetüve H5N1 põhjustatud lindude gripi puhkemist Kagu-Aasias 2003. aasta detsembris võttis komisjon nimetatud haiguse vastu mitmed kaitsemeetmed, eelkõige komisjoni 13. oktoobri 2005. aasta otsuse 2005/710/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses väga patogeense lindude gripi kahtlusega Rumeenias. (3)

| (2) | Otsusega 2005/710/EÜ on ette nähtud elusate kodulindude, elusate silerinnaliste lindude, tehistingimustes peetavate ja looduslike jahilindude, muude eluslindude kui kodulindude, sealhulgas lemmiklindude, kõnealuste liikide haudemunade ja teatavate muude lindudest valmistatud toodete impordi (edaspidi “asjaomane import”) peatamine Rumeeniast. |
| --- | --- |

(2)

Otsusega 2005/710/EÜ on ette nähtud elusate kodulindude, elusate silerinnaliste lindude, tehistingimustes peetavate ja looduslike jahilindude, muude eluslindude kui kodulindude, sealhulgas lemmiklindude, kõnealuste liikide haudemunade ja teatavate muude lindudest valmistatud toodete impordi (edaspidi “asjaomane import”) peatamine Rumeeniast.

| (3) | Rumeenia on nüüd edastanud komisjonile täiendava teabe lindude gripi olukorra kohta riigis, millest nähtub, et hiljuti on avastatud selle haiguse puhang väljaspool otsusega 2005/710/EÜ kindlaksmääratud piirkonda. |
| --- | --- |

(3)

Rumeenia on nüüd edastanud komisjonile täiendava teabe lindude gripi olukorra kohta riigis, millest nähtub, et hiljuti on avastatud selle haiguse puhang väljaspool otsusega 2005/710/EÜ kindlaksmääratud piirkonda.

| (4) | Võttes arvesse lindude gripi kiiret levikut Rumeenias paari viimase nädala jooksul, on vaja laiendada asjakohase impordi piiranguid Rumeeniast ühendusse tervele selle riigi territooriumile. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse lindude gripi kiiret levikut Rumeenias paari viimase nädala jooksul, on vaja laiendada asjakohase impordi piiranguid Rumeeniast ühendusse tervele selle riigi territooriumile.

| (5) | Seepärast tuleks otsust 2005/710/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks otsust 2005/710/EÜ vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva otsuse sätted vaadatakse läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee koosolekul 2006. aasta juulis, pidades silmas komisjonile esitatud teavet haiguse olukorra ja Rumeenia pädevate asutuste võetud kontrollimeetmete kohta. |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsuse sätted vaadatakse läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee koosolekul 2006. aasta juulis, pidades silmas komisjonile esitatud teavet haiguse olukorra ja Rumeenia pädevate asutuste võetud kontrollimeetmete kohta.

| (7) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2005/710/EÜ lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Liikmesriigid võtavad viivitamata käesoleva otsuse järgimiseks vajalikud meetmed ning avaldavad need. Nad teatavad sellest viivitamata komisjonile.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 23. juuni 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 268, 24.9.1991, lk 56. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

1

(2)  EÜT L 24, 30.1.1998, lk 9. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 882/2004 (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1).

2

(3)  ELT L 269, 14.10.2005, lk 42. Otsust on viimati muudetud otsusega 2006/405/EÜ (ELT L 158, 10.6.2006, lk 14).

3

---

LISA

“LISA

Artikli 1 punktides a ja b osutatud Rumeenia territooriumi osad

A-   osa

| ISO riigikood | Riigi nimi | Territooriumi kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| RO | Rumeenia | — | Kogu Rumeenia territoorium |

ISO riigikood

Riigi nimi

Territooriumi kirjeldus

RO

Rumeenia

—

Kogu Rumeenia territoorium

B-   osa

| ISO riigikood | Riigi nimi | Territooriumi kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| RO | Rumeenia | — | Kogu Rumeenia territoorium” |

ISO riigikood

Riigi nimi

Territooriumi kirjeldus

RO

Rumeenia

—

Kogu Rumeenia territoorium”

---

| 27.6.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 173/33 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 173/33

---

KOMISJONI OTSUS,

23. juuni 2006,

millega kehtestatakse ühenduse rahaline toetus kulutuste jaoks, mis on tehtud seoses linnugripi vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmetega Belgias 2003. aastal

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 2422 all)

(Ainult prantsuskeelne ja hollandikeelne tekst on autentsed)

(2006/436/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsust 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 2003. aastal esines Belgias linnugripi puhanguid. Selle haiguse esinemine kujutas endast tõsist ohtu kariloomade populatsioonile ühenduses. |
| --- | --- |

(1)

2003. aastal esines Belgias linnugripi puhanguid. Selle haiguse esinemine kujutas endast tõsist ohtu kariloomade populatsioonile ühenduses.

| (2) | Selleks et vältida kõnealuse haiguse levikut ja aidata kaasa selle võimalikult kiirele likvideerimisele, peaks ühendus rahaliselt toetama liikmesriigi abikõlblikke kulutusi haiguse vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmete raames otsuse 90/424/EMÜ kohaselt. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et vältida kõnealuse haiguse levikut ja aidata kaasa selle võimalikult kiirele likvideerimisele, peaks ühendus rahaliselt toetama liikmesriigi abikõlblikke kulutusi haiguse vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmete raames otsuse 90/424/EMÜ kohaselt.

| (3) | Komisjoni 10. oktoobri 2003. aasta otsusega 2003/749/EÜ (ühenduse rahalise toetuse kohta linnugripi likvideerimiseks Belgias 2003. aastal) (2) andis ühendus Belgiale rahalist toetust kulutuste jaoks, mis on tehtud 2003. aastal seoses linnugripi vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmetega. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 10. oktoobri 2003. aasta otsusega 2003/749/EÜ (ühenduse rahalise toetuse kohta linnugripi likvideerimiseks Belgias 2003. aastal) (2) andis ühendus Belgiale rahalist toetust kulutuste jaoks, mis on tehtud 2003. aastal seoses linnugripi vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmetega.

| (4) | Vastavalt nimetatud otsusele eraldati esimene makse suuruses 3 000 000 eurot. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt nimetatud otsusele eraldati esimene makse suuruses 3 000 000 eurot.

| (5) | Selle otsuse kohaselt määratakse ühenduse toetuse lõppmakse suurus Belgiale tema 13. jaanuaril ja 24. märtsil 2004. aastal esitatud taotluse ja taotluses esitatud andmeid kinnitavate dokumentide, samuti komisjoni kohapealsete kontrollide tulemuste alusel. Belgia esitatud taotluses määratud summa oli 18 035 727,78 eurot, millest ühenduse rahaline toetus ei tohi moodustada rohkem kui 50 % abikõlblikest kogukulutustest. |
| --- | --- |

(5)

Selle otsuse kohaselt määratakse ühenduse toetuse lõppmakse suurus Belgiale tema 13. jaanuaril ja 24. märtsil 2004. aastal esitatud taotluse ja taotluses esitatud andmeid kinnitavate dokumentide, samuti komisjoni kohapealsete kontrollide tulemuste alusel. Belgia esitatud taotluses määratud summa oli 18 035 727,78 eurot, millest ühenduse rahaline toetus ei tohi moodustada rohkem kui 50 % abikõlblikest kogukulutustest.

| (6) | Eespool nimetatut silmas pidades tuleks nüüd määrata ühenduse rahalise toetuse kogusumma abikõlblike kulutuste jaoks, mis tehti seoses linnugripi likvideerimisega, Belgias 2003. aastal. |
| --- | --- |

(6)

Eespool nimetatut silmas pidades tuleks nüüd määrata ühenduse rahalise toetuse kogusumma abikõlblike kulutuste jaoks, mis tehti seoses linnugripi likvideerimisega, Belgias 2003. aastal.

| (7) | Ühenduse veterinaareeskirjade ja ühenduse rahalise toetuse andmiseks vajalike tingimustega kooskõlas läbiviidud komisjoni kontrollide tulemuste põhjal ei ole kogu ühenduse rahalise toetuse saamiseks esitatud kulutuste summa abikõlblik. |
| --- | --- |

(7)

Ühenduse veterinaareeskirjade ja ühenduse rahalise toetuse andmiseks vajalike tingimustega kooskõlas läbiviidud komisjoni kontrollide tulemuste põhjal ei ole kogu ühenduse rahalise toetuse saamiseks esitatud kulutuste summa abikõlblik.

| (8) | Komisjoni märkused ja abikõlblike kulutuste arvestuse meetod edastati Belgiale 21. veebruaril 2006. |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni märkused ja abikõlblike kulutuste arvestuse meetod edastati Belgiale 21. veebruaril 2006.

| (9) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühenduse rahaline toetus kulutuste jaoks, mis on seotud linnugripi likvideerimisega Belgias 2003. aastal, on otsuse 2003/749/EÜ kohaselt 8 088 508,16 eurot.

Kuna vastavalt otsusele 2003/749/EÜ on esimese maksena 3 000 000 eurot juba eraldatud, määrati ühenduse rahalise toetuse lõppmakse suuruseks 5 088 508,16 eurot.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile.

Brüssel, 23. juuni 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 19. Otsust on viimati muudetud otsusega 2006/53/EÜ (ELT L 29, 2.2.2006, lk 37).

1

(2)  ELT L 271, 22.10.2003, lk 19. Otsust on muudetud otsusega 2004/18/EÜ (ELT L 5, 9.1.2004, lk 81).

2

---