# Úradný vestník L 175/2006

| | ISSN 1725-5147 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 175 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 4929. júna 2006 |

ISSN 1725-5147

Úradný vestník

Európskej únie

L 175

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 4929. júna 2006

---

| Obsah | | I   Akty, ktorých uverejnenie je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nariadenie Rady (ES) č. 953/2006 z 19. júna 2006, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1673/2000, pokiaľ ide o spracovateľskú pomoc pre ľan a konope pestované na vlákno, a nariadenie (ES) č. 1782/2003, pokiaľ ide o oprávnenie uplatniť režim jednotnej platby u konope | 1 |
| | * | Nariadenie Rady (ES) č 954/2006 z 27. júna 2006, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezšvíkových rúr a rúrok zo železa alebo ocele s pôvodom v Chorvátsku, Rumunsku, Rusku a na Ukrajine, ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (ES) č. 2320/97 a (ES) č. 348/2000, ktorým sa ukončujú predbežné preskúmania a preskúmania uplynutia platnosti antidumpingového cla na dovoz určitých bezšvíkových rúr a rúrok zo železa alebo nelegovanej ocele s pôvodom, okrem iného, v Rusku a Rumunsku, a ktorým sa ukončujú predbežné preskúmania antidumpingového cla na dovoz určitých bezšvíkových rúr a rúrok zo železa alebo nelegovanej ocele s pôvodom, okrem iného, v Rusku a Rumunsku a v Chorvátsku a na Ukrajine | 4 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 955/2006 z 28. júna 2006, ktorým sa určujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien určitých druhov ovocia a zeleniny | 39 |
| | * | Nariadenie Komisie (ES) č. 956/2006 z 28. júna 2006, ktorým sa mení nariadenie (EHS) č. 94/92, pokiaľ ide o zoznam tretích krajín, z ktorých musia pochádzať určité poľnohospodárske výrobky získané ekologickou výrobou určené na obchodovanie v rámci Spoločenstva (
  1
  ) | 41 |
| | * | Nariadenie Komisie (ES) č. 957/2006 z 28. júna 2006 o zatriedení určitého tovaru do kombinovanej nomenklatúry, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 48/90 | 45 |
| | * | Nariadenie Komisie (ES) č. 958/2006 z 28. júna 2006 o stálom výberovom konaní v rámci hospodárskeho roka 2006/2007 pre stanovenie vývozných náhrad pre biely cukor | 49 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 959/2006 z 28. júna 2006, ktorým sa opravuje nariadenie (ES) č. 647/2006, ktoré sa týka vydávania dovozných povolení na ryžu v prípade žiadostí podaných počas prvých desiatich pracovných dní v mesiaci apríli 2006 podľa nariadenia (ES) č. 327/98 | 54 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 960/2006 z 28. júna 2006 stanovujúce dostupné množstvo pre druhý polrok roku 2006 pre niektoré výrobky v sektore mlieka a mliečnych výrobkov v rámci kvót otvorených Spoločenstvom na základe samotného povolenia | 56 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 961/2006 z 28. júna 2006 o vydávaní dovozných licencií pre trstinový cukor v rámci niektorých colných kvót a preferenčných dohôd | 58 |
| | * | Smernica Komisie 2006/59/ES z 28. júna 2006, ktorou sa menia a dopĺňajú prílohy k smerniciam Rady 76/895/EHS, 86/362/EHS, 86/363/EHS, 90/642/EHS pokiaľ ide o maximálne hodnoty rezíduí karbarylu, deltametrínu, endosulfánu, fenitrotiónu, metidatiónu a oxamylu (
  1
  ) | 61 |

Obsah

I   Akty, ktorých uverejnenie je povinné

Strana

*

Nariadenie Rady (ES) č. 953/2006 z 19. júna 2006, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1673/2000, pokiaľ ide o spracovateľskú pomoc pre ľan a konope pestované na vlákno, a nariadenie (ES) č. 1782/2003, pokiaľ ide o oprávnenie uplatniť režim jednotnej platby u konope

1

*

Nariadenie Rady (ES) č 954/2006 z 27. júna 2006, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezšvíkových rúr a rúrok zo železa alebo ocele s pôvodom v Chorvátsku, Rumunsku, Rusku a na Ukrajine, ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (ES) č. 2320/97 a (ES) č. 348/2000, ktorým sa ukončujú predbežné preskúmania a preskúmania uplynutia platnosti antidumpingového cla na dovoz určitých bezšvíkových rúr a rúrok zo železa alebo nelegovanej ocele s pôvodom, okrem iného, v Rusku a Rumunsku, a ktorým sa ukončujú predbežné preskúmania antidumpingového cla na dovoz určitých bezšvíkových rúr a rúrok zo železa alebo nelegovanej ocele s pôvodom, okrem iného, v Rusku a Rumunsku a v Chorvátsku a na Ukrajine

4

Nariadenie Komisie (ES) č. 955/2006 z 28. júna 2006, ktorým sa určujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien určitých druhov ovocia a zeleniny

39

*

Nariadenie Komisie (ES) č. 956/2006 z 28. júna 2006, ktorým sa mení nariadenie (EHS) č. 94/92, pokiaľ ide o zoznam tretích krajín, z ktorých musia pochádzať určité poľnohospodárske výrobky získané ekologickou výrobou určené na obchodovanie v rámci Spoločenstva (
  1
  )

1

41

*

Nariadenie Komisie (ES) č. 957/2006 z 28. júna 2006 o zatriedení určitého tovaru do kombinovanej nomenklatúry, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 48/90

45

*

Nariadenie Komisie (ES) č. 958/2006 z 28. júna 2006 o stálom výberovom konaní v rámci hospodárskeho roka 2006/2007 pre stanovenie vývozných náhrad pre biely cukor

49

Nariadenie Komisie (ES) č. 959/2006 z 28. júna 2006, ktorým sa opravuje nariadenie (ES) č. 647/2006, ktoré sa týka vydávania dovozných povolení na ryžu v prípade žiadostí podaných počas prvých desiatich pracovných dní v mesiaci apríli 2006 podľa nariadenia (ES) č. 327/98

54

Nariadenie Komisie (ES) č. 960/2006 z 28. júna 2006 stanovujúce dostupné množstvo pre druhý polrok roku 2006 pre niektoré výrobky v sektore mlieka a mliečnych výrobkov v rámci kvót otvorených Spoločenstvom na základe samotného povolenia

56

Nariadenie Komisie (ES) č. 961/2006 z 28. júna 2006 o vydávaní dovozných licencií pre trstinový cukor v rámci niektorých colných kvót a preferenčných dohôd

58

*

Smernica Komisie 2006/59/ES z 28. júna 2006, ktorou sa menia a dopĺňajú prílohy k smerniciam Rady 76/895/EHS, 86/362/EHS, 86/363/EHS, 90/642/EHS pokiaľ ide o maximálne hodnoty rezíduí karbarylu, deltametrínu, endosulfánu, fenitrotiónu, metidatiónu a oxamylu (
  1
  )

1

61

| | | II   Akty, ktorých uverejnenie nie je povinné |
| --- | --- | --- |
| | | Rada |
| | * | Rozhodnutie Rady z 1. júna 2006, ktorým sa mení a dopĺňa príloha 12 k Spoločným konzulárnym pokynom a príloha 14a k Spoločnej príručke o účtovaných poplatkoch, ktoré zodpovedajú administratívnym nákladom na spracovanie žiadostí o vízum | 77 |
| | | Komisia |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 23. júna 2006, ktorým sa prijímajú záväzky ponúknuté v súvislosti s antidumpingovým konaním týkajúcim sa dovozu určitých bezšvíkových rúr a rúrok zo železa alebo ocele s pôvodom, inter alia, v Rumunsku | 81 |
| | | KomisiaSprávna komisia Európskych spoločenstiev pre sociálne zabezpečenie migrujúcich pracovníkov |
| | * | Rozhodnutie č. 207 zo 7. apríla 2006 o výklade článku 76 a článku 79 ods. 3 nariadenia (EHS) č. 1408/71 a článku 10 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 574/72, týkajúcich sa súbehu rodinných dávok a prídavkov (
  2
  ) | 83 |
| | | EURÓPSKY HOSPODÁRSKY PRIESTOR |
| | | Spoločný výbor EHP |
| | * | Rozhodnutie Spoločného výboru EHP č. 42/2006 z 28. apríla 2006, ktorým sa mení a dopĺňa príloha I (Veterinárne a fytosanitárne záležitosti) k Dohode o EHP | 86 |
| | * | Rozhodnutie Spoločného výboru EHP č. 43/2006 z 28. apríla 2006, ktorým sa mení a dopĺňa príloha I (Veterinárne a fytosanitárne záležitosti) k Dohode o EHP | 89 |
| | * | Rozhodnutie Spoločného výboru EHP č. 44/2006 z 28. apríla 2006, ktorým sa mení a dopĺňa príloha II (Technické predpisy, normy, skúšky a certifikácia) k Dohode o EHP | 91 |
| | * | Rozhodnutie Spoločného výboru EHP č. 45/2006 z 28. apríla 2006, ktorým sa mení a dopĺňa príloha II (Technické predpisy, normy, skúšky a certifikácia) k Dohode o EHP | 92 |
| | * | Rozhodnutie Spoločného výboru EHP č. 46/2006 z 28. apríla 2006, ktorým sa mení a dopĺňa príloha II (Technické predpisy, normy, skúšky a certifikácia) k Dohode o EHP | 94 |
| | * | Rozhodnutie Spoločného výboru EHP č. 47/2006 z 28. apríla 2006, ktorým sa mení a dopĺňa príloha II (Technické predpisy, normy, skúšky a certifikácia) k Dohode o EHP | 95 |
| | * | Rozhodnutie Spoločného výboru EHP č. 48/2006 z 28. apríla 2006, ktorým sa mení a dopĺňa príloha XX (Životné prostredie) k Dohode o EHP | 97 |
| | * | Rozhodnutie Spoločného výboru EHP č. 49/2006 z 28. apríla 2006, ktorým sa mení a dopĺňa príloha XX (Životné prostredie) k Dohode o EHP | 99 |
| | * | Rozhodnutie Spoločného výboru EHP č. 50/2006 z 28. apríla 2006, ktorým sa mení a dopĺňa príloha XX (Životné prostredie) k Dohode o EHP | 100 |
| | * | Rozhodnutie Spoločného výboru EHP č. 51/2006 z 28. apríla 2006, ktorým sa mení a dopĺňa príloha XXI (Štatistika) k Dohode o EHP | 101 |
| | * | Rozhodnutie Spoločného výboru EHP č. 52/2006 z 28. apríla 2006, ktorým sa mení a dopĺňa príloha XXI (Štatistika) k Dohode o EHP | 103 |
| | * | Rozhodnutie Spoločného výboru EHP č. 53/2006 z 28. apríla 2006, ktorým sa mení a dopĺňa príloha XXII (Právo obchodných spoločností) k Dohode o EHP | 104 |
| | * | Rozhodnutie Spoločného výboru EHP č. 54/2006 z 28. apríla 2006, ktorým sa mení a dopĺňa príloha XXII (Právo obchodných spoločností) k Dohode o EHP | 105 |

II   Akty, ktorých uverejnenie nie je povinné

Rada

*

Rozhodnutie Rady z 1. júna 2006, ktorým sa mení a dopĺňa príloha 12 k Spoločným konzulárnym pokynom a príloha 14a k Spoločnej príručke o účtovaných poplatkoch, ktoré zodpovedajú administratívnym nákladom na spracovanie žiadostí o vízum

77

Komisia

*

Rozhodnutie Komisie z 23. júna 2006, ktorým sa prijímajú záväzky ponúknuté v súvislosti s antidumpingovým konaním týkajúcim sa dovozu určitých bezšvíkových rúr a rúrok zo železa alebo ocele s pôvodom, inter alia, v Rumunsku

inter alia

81

KomisiaSprávna komisia Európskych spoločenstiev pre sociálne zabezpečenie migrujúcich pracovníkov

*

Rozhodnutie č. 207 zo 7. apríla 2006 o výklade článku 76 a článku 79 ods. 3 nariadenia (EHS) č. 1408/71 a článku 10 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 574/72, týkajúcich sa súbehu rodinných dávok a prídavkov (
  2
  )

2

83

EURÓPSKY HOSPODÁRSKY PRIESTOR

Spoločný výbor EHP

*

Rozhodnutie Spoločného výboru EHP č. 42/2006 z 28. apríla 2006, ktorým sa mení a dopĺňa príloha I (Veterinárne a fytosanitárne záležitosti) k Dohode o EHP

86

*

Rozhodnutie Spoločného výboru EHP č. 43/2006 z 28. apríla 2006, ktorým sa mení a dopĺňa príloha I (Veterinárne a fytosanitárne záležitosti) k Dohode o EHP

89

*

Rozhodnutie Spoločného výboru EHP č. 44/2006 z 28. apríla 2006, ktorým sa mení a dopĺňa príloha II (Technické predpisy, normy, skúšky a certifikácia) k Dohode o EHP

91

*

Rozhodnutie Spoločného výboru EHP č. 45/2006 z 28. apríla 2006, ktorým sa mení a dopĺňa príloha II (Technické predpisy, normy, skúšky a certifikácia) k Dohode o EHP

92

*

Rozhodnutie Spoločného výboru EHP č. 46/2006 z 28. apríla 2006, ktorým sa mení a dopĺňa príloha II (Technické predpisy, normy, skúšky a certifikácia) k Dohode o EHP

94

*

Rozhodnutie Spoločného výboru EHP č. 47/2006 z 28. apríla 2006, ktorým sa mení a dopĺňa príloha II (Technické predpisy, normy, skúšky a certifikácia) k Dohode o EHP

95

*

Rozhodnutie Spoločného výboru EHP č. 48/2006 z 28. apríla 2006, ktorým sa mení a dopĺňa príloha XX (Životné prostredie) k Dohode o EHP

97

*

Rozhodnutie Spoločného výboru EHP č. 49/2006 z 28. apríla 2006, ktorým sa mení a dopĺňa príloha XX (Životné prostredie) k Dohode o EHP

99

*

Rozhodnutie Spoločného výboru EHP č. 50/2006 z 28. apríla 2006, ktorým sa mení a dopĺňa príloha XX (Životné prostredie) k Dohode o EHP

100

*

Rozhodnutie Spoločného výboru EHP č. 51/2006 z 28. apríla 2006, ktorým sa mení a dopĺňa príloha XXI (Štatistika) k Dohode o EHP

101

*

Rozhodnutie Spoločného výboru EHP č. 52/2006 z 28. apríla 2006, ktorým sa mení a dopĺňa príloha XXI (Štatistika) k Dohode o EHP

103

*

Rozhodnutie Spoločného výboru EHP č. 53/2006 z 28. apríla 2006, ktorým sa mení a dopĺňa príloha XXII (Právo obchodných spoločností) k Dohode o EHP

104

*

Rozhodnutie Spoločného výboru EHP č. 54/2006 z 28. apríla 2006, ktorým sa mení a dopĺňa príloha XXII (Právo obchodných spoločností) k Dohode o EHP

105

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |
| | (2)   Text s významom pre EHP a dohodu EÚ/Švajčiarsko |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

(2)   Text s významom pre EHP a dohodu EÚ/Švajčiarsko

2

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

I Akty, ktorých uverejnenie je povinné

| 29.6.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 175/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 175/1

---

NARIADENIE RADY (ES) č. 953/2006

z 19. júna 2006,

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1673/2000, pokiaľ ide o spracovateľskú pomoc pre ľan a konope pestované na vlákno, a nariadenie (ES) č. 1782/2003, pokiaľ ide o oprávnenie uplatniť režim jednotnej platby u konope

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na tretí pododsek článku 37 ods. 2,

so zreteľom na návrh Komisie,

so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (1),

keďže:

| (1) | Článkom 15 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1673/2000 z 27. júla 2000 o spoločnej organizácii trhu s ľanom a konope pestovanými na vlákno (2) sa požaduje, aby Komisia predložila správu o spracovateľskej pomoci Európskemu parlamentu a Rade, ku ktorej v prípade potreby priloží návrhy. Z tejto správy vyplýva, že je vhodné, aby do hospodárskeho roku 2007/2008 vrátane zostal v platnosti súčasný systém. |
| --- | --- |

(1)

Článkom 15 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1673/2000 z 27. júla 2000 o spoločnej organizácii trhu s ľanom a konope pestovanými na vlákno (2) sa požaduje, aby Komisia predložila správu o spracovateľskej pomoci Európskemu parlamentu a Rade, ku ktorej v prípade potreby priloží návrhy. Z tejto správy vyplýva, že je vhodné, aby do hospodárskeho roku 2007/2008 vrátane zostal v platnosti súčasný systém.

| (2) | Spracovateľská pomoc určená pre krátke ľanové vlákno a konopné vlákno s obsahom nečistôt a odrezkov nie vyšším než 7,5 % sa bude poskytovať do hospodárskeho roku 2005/2006. Vzhľadom na priaznivé trendy na trhu pre tento druh vláken, na ktorý sa vzťahuje súčasný režim pomoci, a s cieľom prispieť k upevneniu pozície inovatívnych výrobkov a ich odbytísk, by sa poskytovanie tejto pomoci malo predĺžiť do hospodárskeho roku 2007/2008. |
| --- | --- |

(2)

Spracovateľská pomoc určená pre krátke ľanové vlákno a konopné vlákno s obsahom nečistôt a odrezkov nie vyšším než 7,5 % sa bude poskytovať do hospodárskeho roku 2005/2006. Vzhľadom na priaznivé trendy na trhu pre tento druh vláken, na ktorý sa vzťahuje súčasný režim pomoci, a s cieľom prispieť k upevneniu pozície inovatívnych výrobkov a ich odbytísk, by sa poskytovanie tejto pomoci malo predĺžiť do hospodárskeho roku 2007/2008.

| (3) | Nariadenie (ES) č. 1673/2000 počíta so zvýšením úrovne spracovateľskej pomoci pre dlhé ľanové vlákno od hospodárskeho roku 2006/2007. Keďže sa pokračuje v poskytovaní spracovateľskej pomoci pre krátke ľanové vlákno do hospodárskeho roku 2007/2008, mala by spracovateľská pomoc určená pre dlhé ľanové vlákno zostať do hospodárskeho roku 2007/2008 na súčasnej úrovni. |
| --- | --- |

(3)

Nariadenie (ES) č. 1673/2000 počíta so zvýšením úrovne spracovateľskej pomoci pre dlhé ľanové vlákno od hospodárskeho roku 2006/2007. Keďže sa pokračuje v poskytovaní spracovateľskej pomoci pre krátke ľanové vlákno do hospodárskeho roku 2007/2008, mala by spracovateľská pomoc určená pre dlhé ľanové vlákno zostať do hospodárskeho roku 2007/2008 na súčasnej úrovni.

| (4) | Z dôvodu podpory výroby vysokokvalitných krátkych ľanových a konopných vláken sa pomoc poskytuje pre vlákna s obsahom nečistôt a odrezkov nie vyšším než 7,5 %. Členské štáty však môžu uplatniť výnimku z tohto obmedzenia a poskytnúť spracovateľskú pomoc pre krátke ľanové vlákno s percentuálnym obsahom nečistôt a odrezkov medzi 7,5 % a 15 % a pre konopné vlákno s percentuálnym obsahom nečistôt a odrezkov medzi 7,5 % a 25 %. Keďže táto možnosť je k dispozícii iba do hospodárskeho roku 2005/2006, je potrebné poskytnúť členským štátom možnosť uplatniť výnimku z tohto obmedzenia aj počas nasledujúcich dvoch hospodárskych rokov. |
| --- | --- |

(4)

Z dôvodu podpory výroby vysokokvalitných krátkych ľanových a konopných vláken sa pomoc poskytuje pre vlákna s obsahom nečistôt a odrezkov nie vyšším než 7,5 %. Členské štáty však môžu uplatniť výnimku z tohto obmedzenia a poskytnúť spracovateľskú pomoc pre krátke ľanové vlákno s percentuálnym obsahom nečistôt a odrezkov medzi 7,5 % a 15 % a pre konopné vlákno s percentuálnym obsahom nečistôt a odrezkov medzi 7,5 % a 25 %. Keďže táto možnosť je k dispozícii iba do hospodárskeho roku 2005/2006, je potrebné poskytnúť členským štátom možnosť uplatniť výnimku z tohto obmedzenia aj počas nasledujúcich dvoch hospodárskych rokov.

| (5) | Aby sa aj naďalej zabezpečila primeraná úroveň výroby v každom členskom štáte, je potrebné predĺžiť obdobie uplatňovania národných garantovaných množstiev. |
| --- | --- |

(5)

Aby sa aj naďalej zabezpečila primeraná úroveň výroby v každom členskom štáte, je potrebné predĺžiť obdobie uplatňovania národných garantovaných množstiev.

| (6) | Dodatočná pomoc podporila pokračovanie v tradičnej výrobe ľanu v niektorých regiónoch Holandska, Belgicka a Francúzska. Je potrebné predĺžiť túto prechodnú pomoc do hospodárskeho roku 2007/2008, aby sa aj naďalej umožnilo postupné prispôsobovanie štruktúr poľnohospodárskych podnikov novým trhovým podmienkam. |
| --- | --- |

(6)

Dodatočná pomoc podporila pokračovanie v tradičnej výrobe ľanu v niektorých regiónoch Holandska, Belgicka a Francúzska. Je potrebné predĺžiť túto prechodnú pomoc do hospodárskeho roku 2007/2008, aby sa aj naďalej umožnilo postupné prispôsobovanie štruktúr poľnohospodárskych podnikov novým trhovým podmienkam.

| (7) | Komisia by mala v dostatočnom predstihu pred začatím hospodárskeho roku 2008/2009 predložiť správu Európskemu parlamentu a Rade, aby bolo možné zhodnotiť, či je potrebné adaptovať súčasný systém, alebo pokračovať v jeho uplatňovaní. |
| --- | --- |

(7)

Komisia by mala v dostatočnom predstihu pred začatím hospodárskeho roku 2008/2009 predložiť správu Európskemu parlamentu a Rade, aby bolo možné zhodnotiť, či je potrebné adaptovať súčasný systém, alebo pokračovať v jeho uplatňovaní.

| (8) | Článok 52 nariadenia Rady (ES) č. 1782/2003 z 29. septembra 2003, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zavádzajú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov (3) ustanovuje, že iba konope pestované na vlákno je oprávnené na uplatnenie režimu jednotnej platby, ktorý sa zavádza v hlave III uvedeného nariadenia. Je vhodné, aby pestovanie konope na iné priemyselné využitie získalo takisto toto oprávnenie. |
| --- | --- |

(8)

Článok 52 nariadenia Rady (ES) č. 1782/2003 z 29. septembra 2003, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zavádzajú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov (3) ustanovuje, že iba konope pestované na vlákno je oprávnené na uplatnenie režimu jednotnej platby, ktorý sa zavádza v hlave III uvedeného nariadenia. Je vhodné, aby pestovanie konope na iné priemyselné využitie získalo takisto toto oprávnenie.

| (9) | Je vhodné, s ohľadom na ročné riadenie priamych platieb, aby sa úpravy podmienok oprávnenosti uplatniť režim jednotnej platby uplatňovali od 1. januára 2007. |
| --- | --- |

(9)

Je vhodné, s ohľadom na ročné riadenie priamych platieb, aby sa úpravy podmienok oprávnenosti uplatniť režim jednotnej platby uplatňovali od 1. januára 2007.

| (10) | Nariadenia (ES) č. 1673/2000 a (ES) č. 1782/2003 by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť, |
| --- | --- |

(10)

Nariadenia (ES) č. 1673/2000 a (ES) č. 1782/2003 by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Nariadenie (ES) č. 1673/2000 sa týmto mení a dopĺňa takto:

| 1. | V článku 2 sa odsek 3 nahrádza takto:
  „3.   Čiastka spracovateľskej pomoci sa na tonu vlákna stanoví takto:






  a) | pre dlhé ľanové vlákno:






  — | 100 eur pre hospodársky rok 2001/2002, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

V článku 2 sa odsek 3 nahrádza takto:

„3.   Čiastka spracovateľskej pomoci sa na tonu vlákna stanoví takto:

a)

pre dlhé ľanové vlákno:

—

100 eur pre hospodársky rok 2001/2002,

| — | 160 eur pre hospodárske roky 2002/2003 až 2007/2008, |
| --- | --- |

—

160 eur pre hospodárske roky 2002/2003 až 2007/2008,

| — | 200 eur od hospodárskeho roku 2008/2009; |
| --- | --- |

—

200 eur od hospodárskeho roku 2008/2009;

| b) | pre krátke ľanové vlákno a konopné vlákno, ktoré neobsahuje viac ako 7,5 % nečistôt a odrezkov: 90 EUR pre hospodárske roky 2001/2003 až 2007/2008.
  Avšak pre hospodárske roky 2001/2002 až 2007/2008 sa členské štáty môžu tiež rozhodnúť poskytnúť pomoc s odkazom na tradičné miesta odbytu:






  — | pre krátke ľanové vlákno obsahujúce percentuálnu sadzbu nečistôt a odrezkov v rozmedzí od 7,5 % do 15 %, |
| --- | --- | --- |

b)

pre krátke ľanové vlákno a konopné vlákno, ktoré neobsahuje viac ako 7,5 % nečistôt a odrezkov: 90 EUR pre hospodárske roky 2001/2003 až 2007/2008.

Avšak pre hospodárske roky 2001/2002 až 2007/2008 sa členské štáty môžu tiež rozhodnúť poskytnúť pomoc s odkazom na tradičné miesta odbytu:

—

pre krátke ľanové vlákno obsahujúce percentuálnu sadzbu nečistôt a odrezkov v rozmedzí od 7,5 % do 15 %,

| — | pre konopné vlákno obsahujúce percentuálnu sadzbu nečistôt a odrezkov v rozmedzí od 7,5 % do 25 %. |
| --- | --- |

—

pre konopné vlákno obsahujúce percentuálnu sadzbu nečistôt a odrezkov v rozmedzí od 7,5 % do 25 %.

V prípadoch uvedených v druhom pododseku poskytnú členské štáty pomoc vzhľadom na množstvo, ktoré nie je vyššie ako to, ktoré sa vyrobí na základe 7,5 % nečistôt a odrezkov.“;

| 2. | V článku 3 ods. 2 sa druhý pododsek nahrádza takto:
  „Národné garantované množstvá krátkeho ľanového vlákna a konopného vlákna sa prestanú uplatňovať od hospodárskeho roku 2008/2009.“; |
| --- | --- |

2.

V článku 3 ods. 2 sa druhý pododsek nahrádza takto:

„Národné garantované množstvá krátkeho ľanového vlákna a konopného vlákna sa prestanú uplatňovať od hospodárskeho roku 2008/2009.“;

| 3. | V prvom odseku článku 4 sa údaj „2005/2006“ nahrádza údajom „2007/2008“. |
| --- | --- |

3.

V prvom odseku článku 4 sa údaj „2005/2006“ nahrádza údajom „2007/2008“.

| 4. | Článok 12 sa vypúšťa. |
| --- | --- |

4.

Článok 12 sa vypúšťa.

| 5. | V článku 15 sa dopĺňa tento odsek:
  „3.   Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, ku ktorej v prípade potreby priloží návrhy, a to v dostatočnom predstihu, aby bolo možné zaviesť navrhnuté opatrenia v hospodárskom roku 2008/2009.
  Správa zhodnotí dopad spracovateľskej pomoci na výrobcov, spracovateľský priemysel a trh pre textilné vlákna. Preskúma možnosť predĺženia poskytovania spracovateľskej pomoci pre krátke ľanové vlákno a konopné vlákno a dodatočnej pomoci na obdobie po hospodárskom roku 2007/2008, ako aj možnosť integrácie tohto režimu pomoci do všeobecného rámca podpory pre poľnohospodárov v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky, ktorý stanovuje nariadenie (ES) č. 1782/2003.“. |
| --- | --- |

5.

V článku 15 sa dopĺňa tento odsek:

„3.   Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, ku ktorej v prípade potreby priloží návrhy, a to v dostatočnom predstihu, aby bolo možné zaviesť navrhnuté opatrenia v hospodárskom roku 2008/2009.

Správa zhodnotí dopad spracovateľskej pomoci na výrobcov, spracovateľský priemysel a trh pre textilné vlákna. Preskúma možnosť predĺženia poskytovania spracovateľskej pomoci pre krátke ľanové vlákno a konopné vlákno a dodatočnej pomoci na obdobie po hospodárskom roku 2007/2008, ako aj možnosť integrácie tohto režimu pomoci do všeobecného rámca podpory pre poľnohospodárov v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky, ktorý stanovuje nariadenie (ES) č. 1782/2003.“.

Článok 2

Článok 52 nariadenia (ES) č. 1782/2003 sa nahrádza takto:

„Článok 52

Produkcia konope

1.   V prípade produkcie konope je obsah tetrahydrokannabinolu v použitých odrodách najviac 0,2 %. Členské štáty zriadia systém umožňujúci overiť obsah tetrahydrokannabinolu v plodinách pestovaných najmenej na 30 % plôch osiatych konope. Ak však, členský štát zavedie systém predchádzajúceho schválenia pre uvedené pestovanie, je minimum 20 %.

2.   V súlade s postupom uvedeným v článku 144 ods. 2 je poskytnutie platby závislé na použití certifikovaných osív určitých odrôd.“.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť siedmym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Uplatňuje sa odo dňa nadobudnutia účinnosti s výnimkou článku 2, ktorý sa uplatňuje od 1. januára 2007.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Luxemburgu 19. júna 2006

Za Radu

predseda

J. PRÖLL

---

(1)  Zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku.

1

(2)  Ú. v. ES L 193, 29.7.2000, s. 16. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené Aktom o pristúpení z roku 2005.

2

(3)  Ú. v. ES L 270, 21.10.2003, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 319/2006 (Ú. v. EÚ L 58, 28.2.2006, s. 32).

3

---

| 29.6.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 175/4 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 175/4

---

NARIADENIE RADY (ES) č. 954/2006

z 27. júna 2006,

ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezšvíkových rúr a rúrok zo železa alebo ocele s pôvodom v Chorvátsku, Rumunsku, Rusku a na Ukrajine, ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (ES) č. 2320/97 a (ES) č. 348/2000, ktorým sa ukončujú predbežné preskúmania a preskúmania uplynutia platnosti antidumpingového cla na dovoz určitých bezšvíkových rúr a rúrok zo železa alebo nelegovanej ocele s pôvodom, okrem iného, v Rusku a Rumunsku, a ktorým sa ukončujú predbežné preskúmania antidumpingového cla na dovoz určitých bezšvíkových rúr a rúrok zo železa alebo nelegovanej ocele s pôvodom, okrem iného, v Rusku a Rumunsku a v Chorvátsku a na Ukrajine

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 8, článok 9, článok 11 ods. 2 a článok 11 ods. 3,

so zreteľom na návrh predložený Komisiou po porade s poradným výborom,

keďže:

1.   POSTUP

1.1.   Začatie konania

| (1) | Dňa 31. marca 2005 Komisia ohlásila prostredníctvom oznámenia (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2) začatie antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu do Spoločenstva určitých bezšvíkových rúr a rúrok (ďalej len „BRR“) zo železa alebo ocele (ďalej len „rozšírená škála výrobkov“) s pôvodom v Chorvátsku, Rumunsku, Rusku a na Ukrajine a o začatí dvoch predbežných preskúmaní antidumpingového cla na dovoz BRR zo železa alebo nelegovanej ocele (ďalej len „pôvodná škála výrobkov“) s pôvodom, okrem iného, v Rusku a Rumunsku a v Chorvátsku a na Ukrajine. |
| --- | --- |

(1)

Dňa 31. marca 2005 Komisia ohlásila prostredníctvom oznámenia (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2) začatie antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu do Spoločenstva určitých bezšvíkových rúr a rúrok (ďalej len „BRR“) zo železa alebo ocele (ďalej len „rozšírená škála výrobkov“) s pôvodom v Chorvátsku, Rumunsku, Rusku a na Ukrajine a o začatí dvoch predbežných preskúmaní antidumpingového cla na dovoz BRR zo železa alebo nelegovanej ocele (ďalej len „pôvodná škála výrobkov“) s pôvodom, okrem iného, v Rusku a Rumunsku a v Chorvátsku a na Ukrajine.

| (2) | Antidumpingové konanie sa začalo na základe podnetu, ktorý 14. februára 2005 podal Obranný výbor priemyslu bezšvíkových oceľových rúr Európskej únie (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov zastupujúcich veľkú časť, v tomto prípade viac ako 50 %, celkovej produkcie rozšírenej škály výrobkov v Spoločenstve. Podnet obsahoval dôkaz o dumpingu uvedeného výrobku a o závažnej ujme z toho vyplývajúcej, čo sa považovalo za dostatočné na odôvodnenie začatia konania. |
| --- | --- |

(2)

Antidumpingové konanie sa začalo na základe podnetu, ktorý 14. februára 2005 podal Obranný výbor priemyslu bezšvíkových oceľových rúr Európskej únie (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov zastupujúcich veľkú časť, v tomto prípade viac ako 50 %, celkovej produkcie rozšírenej škály výrobkov v Spoločenstve. Podnet obsahoval dôkaz o dumpingu uvedeného výrobku a o závažnej ujme z toho vyplývajúcej, čo sa považovalo za dostatočné na odôvodnenie začatia konania.

| (3) | Komisia začala uskutočňovať predbežné preskúmania z vlastnej iniciatívy na základe článku 11 ods. 3 základného nariadenia, aby sa mohli uskutočniť všetky zmeny, doplnenia alebo potrebné zrušenia alebo konečné antidumpingové opatrenia uložené nariadením Rady (ES) č. 2320/97 (3) a nariadením Rady (ES) č. 348/2000 (4) na dovoz pôvodnej škály výrobkov okrem iného z Chorvátska, Rumunska, Ruska a z Ukrajiny (ďalej len „konečné opatrenia“). Potreba zmeny, doplnenia alebo zrušenia môže vzniknúť vtedy, ak sa stanoví, že sa musia uložiť opatrenia na rozšírenú škálu výrobkov z dôvodu skutočnosti, že výrobky, na ktoré boli uložené opatrenia nariadením (ES) č. 2320/97 a nariadením (ES) č. 348/2000, patria do rozšírenej škály výrobkov. |
| --- | --- |

(3)

Komisia začala uskutočňovať predbežné preskúmania z vlastnej iniciatívy na základe článku 11 ods. 3 základného nariadenia, aby sa mohli uskutočniť všetky zmeny, doplnenia alebo potrebné zrušenia alebo konečné antidumpingové opatrenia uložené nariadením Rady (ES) č. 2320/97 (3) a nariadením Rady (ES) č. 348/2000 (4) na dovoz pôvodnej škály výrobkov okrem iného z Chorvátska, Rumunska, Ruska a z Ukrajiny (ďalej len „konečné opatrenia“). Potreba zmeny, doplnenia alebo zrušenia môže vzniknúť vtedy, ak sa stanoví, že sa musia uložiť opatrenia na rozšírenú škálu výrobkov z dôvodu skutočnosti, že výrobky, na ktoré boli uložené opatrenia nariadením (ES) č. 2320/97 a nariadením (ES) č. 348/2000, patria do rozšírenej škály výrobkov.

1.2.   Opatrenia platné pre pôvodnú škálu výrobkov

| (4) | Nariadením (ES) č. 2320/97 sa uložilo antidumpingové clo na dovoz pôvodnej škály výrobkov s pôvodom, okrem iného, v Rumunsku a Rusku. Rozhodnutiami Komisie 97/790/ES (5) a 2000/70/ES (6) boli od vývozcov, okrem iného, v Rumunsku a Rusku prijaté záväzky. Na základe nariadenia Rady (ES) č. 1322/2004 (7) sa rozhodlo o tom, že sa už nebudú uplatňovať opatrenia platné pre dovoz pôvodnej škály výrobkov z Rumunska a Ruska z dôvodu obozretnosti v súvislosti s antikonkurenčným správaním sa určitých výrobcov Spoločenstva v minulosti (pozri odôvodnenie 9 a nasl. toho nariadenia). V odôvodnení 20 tohto nariadenia sa potvrdilo, že predbežné preskúmanie a preskúmanie uplynutia platnosti, ktoré sa začali oznámením o začatí v novembri 2002 (8), majú prebiehať až dovtedy, kým nebudú k dispozícii nové zistenia, aby sa na základe nových údajov, ktoré v žiadnom prípade neboli ovplyvnené antidumpingovým správaním, mohlo uskutočniť posúdenie pre budúcnosť. |
| --- | --- |

(4)

Nariadením (ES) č. 2320/97 sa uložilo antidumpingové clo na dovoz pôvodnej škály výrobkov s pôvodom, okrem iného, v Rumunsku a Rusku. Rozhodnutiami Komisie 97/790/ES (5) a 2000/70/ES (6) boli od vývozcov, okrem iného, v Rumunsku a Rusku prijaté záväzky. Na základe nariadenia Rady (ES) č. 1322/2004 (7) sa rozhodlo o tom, že sa už nebudú uplatňovať opatrenia platné pre dovoz pôvodnej škály výrobkov z Rumunska a Ruska z dôvodu obozretnosti v súvislosti s antikonkurenčným správaním sa určitých výrobcov Spoločenstva v minulosti (pozri odôvodnenie 9 a nasl. toho nariadenia). V odôvodnení 20 tohto nariadenia sa potvrdilo, že predbežné preskúmanie a preskúmanie uplynutia platnosti, ktoré sa začali oznámením o začatí v novembri 2002 (8), majú prebiehať až dovtedy, kým nebudú k dispozícii nové zistenia, aby sa na základe nových údajov, ktoré v žiadnom prípade neboli ovplyvnené antidumpingovým správaním, mohlo uskutočniť posúdenie pre budúcnosť.

| (5) | Po revíznom prešetrení, ktoré sa uskutočnilo v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia, Rada nariadením (ES) č. 258/2005 (9) zmenila a doplnila konečné opatrenia uložené nariadením (ES) č. 348/2000, zrušila možnosť oslobodenia od daní stanovenú v článku 2 tohto nariadenia a uložila antidumpingové clo vo výške 38,8 % na dovoz pôvodnej škály výrobkov z Chorvátska a antidumpingové clo vo výške 64,1 % na dovoz pôvodnej škály výrobkov z Ukrajiny s výnimkou dovozu od výrobcu Dnepropetrovsk Tube Works (ďalej len „DTW“), ktorý podlieha antidumpingovému clu vo výške 51,9 %. |
| --- | --- |

(5)

Po revíznom prešetrení, ktoré sa uskutočnilo v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia, Rada nariadením (ES) č. 258/2005 (9) zmenila a doplnila konečné opatrenia uložené nariadením (ES) č. 348/2000, zrušila možnosť oslobodenia od daní stanovenú v článku 2 tohto nariadenia a uložila antidumpingové clo vo výške 38,8 % na dovoz pôvodnej škály výrobkov z Chorvátska a antidumpingové clo vo výške 64,1 % na dovoz pôvodnej škály výrobkov z Ukrajiny s výnimkou dovozu od výrobcu Dnepropetrovsk Tube Works (ďalej len „DTW“), ktorý podlieha antidumpingovému clu vo výške 51,9 %.

| (6) | Komisia rozhodnutím 2005/133/ES (10) čiastočne pozastavila konečné opatrenia na obdobie deviatich mesiacov s účinnosťou od 18. februára 2005. Toto čiastočné pozastavenie sa nariadením Rady (ES) č. 1866/2005 (11) predĺžilo o ďalšie obdobie v trvaní jedného roku. Preto sú platnými clami tie, ktoré boli stanovené nariadením (ES) č. 348/2000, t. j. 23 % pre Chorvátsko a 38,5 % pre Ukrajinu. |
| --- | --- |

(6)

Komisia rozhodnutím 2005/133/ES (10) čiastočne pozastavila konečné opatrenia na obdobie deviatich mesiacov s účinnosťou od 18. februára 2005. Toto čiastočné pozastavenie sa nariadením Rady (ES) č. 1866/2005 (11) predĺžilo o ďalšie obdobie v trvaní jedného roku. Preto sú platnými clami tie, ktoré boli stanovené nariadením (ES) č. 348/2000, t. j. 23 % pre Chorvátsko a 38,5 % pre Ukrajinu.

1.3.   Predbežné opatrenia

| (7) | Vzhľadom na potrebu ďalej preskúmať určité aspekty prešetrovania a tiež z dôvodu vzájomného pôsobenia medzi predbežným preskúmaním a preskúmaním uplynutia platnosti uvedenými v oddiele 1.2, bolo rozhodnuté o pokračovaní prešetrovania bez uloženia predbežných opatrení. |
| --- | --- |

(7)

Vzhľadom na potrebu ďalej preskúmať určité aspekty prešetrovania a tiež z dôvodu vzájomného pôsobenia medzi predbežným preskúmaním a preskúmaním uplynutia platnosti uvedenými v oddiele 1.2, bolo rozhodnuté o pokračovaní prešetrovania bez uloženia predbežných opatrení.

1.4.   Strany, ktorých sa konanie týka

| (8) | Komisia oficiálne informovala vyvážajúcich výrobcov v Chorvátsku, Rumunsku, Rusku a na Ukrajine, dovozcov/obchodníkov, používateľov, dodávateľov a združenia, zástupcov príslušných vyvážajúcich krajín, výrobcov Spoločenstva, ktorí sú navrhovateľmi a iných výrobcov Spoločenstva, o ktorých sa vie, že sa ich začatie konania týka. Zainteresovaným stranám sa poskytla možnosť vyjadriť svoje názory v písomnej forme a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania. |
| --- | --- |

(8)

Komisia oficiálne informovala vyvážajúcich výrobcov v Chorvátsku, Rumunsku, Rusku a na Ukrajine, dovozcov/obchodníkov, používateľov, dodávateľov a združenia, zástupcov príslušných vyvážajúcich krajín, výrobcov Spoločenstva, ktorí sú navrhovateľmi a iných výrobcov Spoločenstva, o ktorých sa vie, že sa ich začatie konania týka. Zainteresovaným stranám sa poskytla možnosť vyjadriť svoje názory v písomnej forme a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania.

| (9) | Vzhľadom na veľký počet ruských a ukrajinských vyvážajúcich výrobcov uvedených v podnete, veľký počet dovozcov príslušného výrobku v Spoločenstve a veľký počet výrobcov v Spoločenstve podporujúcich podnet, sa v oznámení o začatí konania uvažovalo o použití výberu vzorky na účely stanovenia dumpingu a ujmy v súlade s článkom 17 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(9)

Vzhľadom na veľký počet ruských a ukrajinských vyvážajúcich výrobcov uvedených v podnete, veľký počet dovozcov príslušného výrobku v Spoločenstve a veľký počet výrobcov v Spoločenstve podporujúcich podnet, sa v oznámení o začatí konania uvažovalo o použití výberu vzorky na účely stanovenia dumpingu a ujmy v súlade s článkom 17 základného nariadenia.

| (10) | Komisia, aby mohla rozhodnúť o tom, či je výber vzorky potrebný, a ak áno, aby mohla vybrať vzorku, všetci ruskí a ukrajinskí vyvážajúci výrobcovia, dovozcovia v Spoločenstve a výrobcovia v Spoločenstve boli požiadaní o to, aby sa prihlásili Komisii a podľa oznámenia o začatí konania poskytli základné informácie o svojej činnosti súvisiacej s príslušným výrobkom počas trvania prešetrovania (od 1. januára 2004 do 31. decembra 2004). |
| --- | --- |

(10)

Komisia, aby mohla rozhodnúť o tom, či je výber vzorky potrebný, a ak áno, aby mohla vybrať vzorku, všetci ruskí a ukrajinskí vyvážajúci výrobcovia, dovozcovia v Spoločenstve a výrobcovia v Spoločenstve boli požiadaní o to, aby sa prihlásili Komisii a podľa oznámenia o začatí konania poskytli základné informácie o svojej činnosti súvisiacej s príslušným výrobkom počas trvania prešetrovania (od 1. januára 2004 do 31. decembra 2004).

1.4.1.   Výber vzorky vývozcov/výrobcov

| (11) | Po preskúmaní informácií poskytnutých ruskými a ukrajinskými vyvážajúcimi výrobcami a na základe skutočnosti, že v obidvoch krajinách patrí väčšina spoločností veľkým skupinám výrobcov, prijalo sa rozhodnutie, že výber vzorky nie je pre Rusko a Ukrajinu potrebný. |
| --- | --- |

(11)

Po preskúmaní informácií poskytnutých ruskými a ukrajinskými vyvážajúcimi výrobcami a na základe skutočnosti, že v obidvoch krajinách patrí väčšina spoločností veľkým skupinám výrobcov, prijalo sa rozhodnutie, že výber vzorky nie je pre Rusko a Ukrajinu potrebný.

1.4.2.   Výber vzorky výrobného odvetvia Spoločenstva a dovozcov

| (12) | Vzhľadom na výrobcov v Spoločenstve bola v súlade s článkom 17 základného nariadenia vybratá vzorka na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu produkcie a predaja výrobcov v Spoločenstve, ktorý sa dá reálne preskúmať v dostupnom časovom horizonte. Na základe informácií získaných od výrobcov v Spoločenstve Komisia vybrala päť spoločností sídliacich v štyroch rozličných členských štátoch. Jeden z pôvodne vybraných výrobcov Spoločenstva neskôr nespolupracoval a bol nahradený iným výrobcom v Spoločenstve. Vzhľadom na objem výroby päť vybratých spoločností reprezentovalo 49 % z celkovej produkcie Spoločenstva. V súlade s článkom 17 ods. 2 základného nariadenia sa príslušné strany zúčastnili konzultácií a nevzniesli žiadne námietky. Okrem toho ostatní výrobcovia v Spoločenstve boli požiadaní o poskytnutie určitých všeobecných údajov na analýzu ujmy. Z dôvodu malého počtu odpovedí získaných od dovozcov bolo rozhodnuté o tom, že výber vzorky dovozcov nie je potrebný. |
| --- | --- |

(12)

Vzhľadom na výrobcov v Spoločenstve bola v súlade s článkom 17 základného nariadenia vybratá vzorka na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu produkcie a predaja výrobcov v Spoločenstve, ktorý sa dá reálne preskúmať v dostupnom časovom horizonte. Na základe informácií získaných od výrobcov v Spoločenstve Komisia vybrala päť spoločností sídliacich v štyroch rozličných členských štátoch. Jeden z pôvodne vybraných výrobcov Spoločenstva neskôr nespolupracoval a bol nahradený iným výrobcom v Spoločenstve. Vzhľadom na objem výroby päť vybratých spoločností reprezentovalo 49 % z celkovej produkcie Spoločenstva. V súlade s článkom 17 ods. 2 základného nariadenia sa príslušné strany zúčastnili konzultácií a nevzniesli žiadne námietky. Okrem toho ostatní výrobcovia v Spoločenstve boli požiadaní o poskytnutie určitých všeobecných údajov na analýzu ujmy. Z dôvodu malého počtu odpovedí získaných od dovozcov bolo rozhodnuté o tom, že výber vzorky dovozcov nie je potrebný.

1.5.   Formuláre žiadosti o trhovohospodársky/individuálny prístup

| (13) | S cieľom umožniť vyvážajúcim výrobcom na Ukrajine podať žiadosť o trhovohospodársky prístup (ďalej len „THP“) alebo individuálny prístup (ďalej len „IP“), ak si to želajú, Komisia zaslala ukrajinským vyvážajúcim výrobcom, o ktorých sa vie, že sa ich to týka, príslušné formuláre. Žiadosti o THP alebo IP v prípade, ak sa na základe prešetrovania zistí, že výrobca nespĺňa podmienky na udelenie THP, boli prijaté od troch skupín vyvážajúcich výrobcov a s nimi prepojených spoločností. |
| --- | --- |

(13)

S cieľom umožniť vyvážajúcim výrobcom na Ukrajine podať žiadosť o trhovohospodársky prístup (ďalej len „THP“) alebo individuálny prístup (ďalej len „IP“), ak si to želajú, Komisia zaslala ukrajinským vyvážajúcim výrobcom, o ktorých sa vie, že sa ich to týka, príslušné formuláre. Žiadosti o THP alebo IP v prípade, ak sa na základe prešetrovania zistí, že výrobca nespĺňa podmienky na udelenie THP, boli prijaté od troch skupín vyvážajúcich výrobcov a s nimi prepojených spoločností.

1.6.   Dotazníky

| (14) | Komisia zaslala dotazníky všetkým stranám, o ktorých sa vie, že sa ich to týka, a všetkým ostatným spoločnostiam, ktoré sa prihlásili do konečného termínu stanoveného v oznámení o začatí konania. Vyplnené dotazníky zaslali traja rumunskí vyvážajúci výrobcovia spolu so svojimi dvomi prepojenými spoločnosťami, dve skupiny ruských vyvážajúcich výrobcov spolu s piatimi prepojenými spoločnosťami, z ktorých tri sídlia na území Spoločenstva, a tri skupiny ukrajinských vyvážajúcich výrobcov a s nimi prepojené spoločnosti. Na dotazník odpovedalo aj päť výrobcov Spoločenstva. Hoci na formulár, účelom ktorého je výber vzorky odpovedalo šesť dovozcov, len traja z nich spolupracovali zaslaním vyplneného dotazníka. Ďalší dovozca súhlasil s overovaním na mieste vo svojich priestoroch napriek skutočnosti, že nezaslal vyplnený dotazník. |
| --- | --- |

(14)

Komisia zaslala dotazníky všetkým stranám, o ktorých sa vie, že sa ich to týka, a všetkým ostatným spoločnostiam, ktoré sa prihlásili do konečného termínu stanoveného v oznámení o začatí konania. Vyplnené dotazníky zaslali traja rumunskí vyvážajúci výrobcovia spolu so svojimi dvomi prepojenými spoločnosťami, dve skupiny ruských vyvážajúcich výrobcov spolu s piatimi prepojenými spoločnosťami, z ktorých tri sídlia na území Spoločenstva, a tri skupiny ukrajinských vyvážajúcich výrobcov a s nimi prepojené spoločnosti. Na dotazník odpovedalo aj päť výrobcov Spoločenstva. Hoci na formulár, účelom ktorého je výber vzorky odpovedalo šesť dovozcov, len traja z nich spolupracovali zaslaním vyplneného dotazníka. Ďalší dovozca súhlasil s overovaním na mieste vo svojich priestoroch napriek skutočnosti, že nezaslal vyplnený dotazník.

| (15) | Komisia vyhľadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na účely stanovenia dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmov Spoločenstva. Overovanie na mieste sa vykonalo v priestoroch týchto spoločností: | Výrobcovia v Spoločenstve







  — | Dalmine S.p.A., Bergamo, Taliansko |
| --- | --- | --- | --- |

(15)

Komisia vyhľadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na účely stanovenia dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmov Spoločenstva. Overovanie na mieste sa vykonalo v priestoroch týchto spoločností:

Výrobcovia v Spoločenstve

—

Dalmine S.p.A., Bergamo, Taliansko

| — | Rohrwerk Maxhütte GmbH, Sulzbach-Rosenberg, Nemecko |
| --- | --- |

—

Rohrwerk Maxhütte GmbH, Sulzbach-Rosenberg, Nemecko

| — | Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Španielsko |
| --- | --- |

—

Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Španielsko

| — | Vallourec & Mannesmann France S.A., Boulogne Billancourt, Francúzsko |
| --- | --- |

—

Vallourec & Mannesmann France S.A., Boulogne Billancourt, Francúzsko

| — | V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Nemecko |
| --- | --- |

—

V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Nemecko

| | Vyvážajúci výrobcovia v Rumunsku







  — | S.C. T.M.K. – Artrom S.A., Slatina |
| --- | --- | --- |

Vyvážajúci výrobcovia v Rumunsku

—

S.C. T.M.K. – Artrom S.A., Slatina

| — | S.C. Silcotub S.A., Zalau |
| --- | --- |

—

S.C. Silcotub S.A., Zalau

| — | S.C. Mittal Steel Roman S.A., Roman |
| --- | --- |

—

S.C. Mittal Steel Roman S.A., Roman

| | Vyvážajúci výrobcovia v Rusku







  — | Volzhsky Pipe Works, otvorená akciová spoločnosť (ďalej len „Volzhsky“), Volzhsky |
| --- | --- | --- |

Vyvážajúci výrobcovia v Rusku

—

Volzhsky Pipe Works, otvorená akciová spoločnosť (ďalej len „Volzhsky“), Volzhsky

| — | akciová spoločnosť Taganrog Metallurgical Works (ďalej len „Tagmet“), Taganrog |
| --- | --- |

—

akciová spoločnosť Taganrog Metallurgical Works (ďalej len „Tagmet“), Taganrog

| — | akciová spoločnosť Pervouralsky Novotrubny Works (ďalej len „Pervouralsky“), Pervouralsk |
| --- | --- |

—

akciová spoločnosť Pervouralsky Novotrubny Works (ďalej len „Pervouralsky“), Pervouralsk

| — | akciová spoločnosť Chelyabinsk Tube Rolling Plant (ďalej len „Chelyabinsk“), Chelyabinsk |
| --- | --- |

—

akciová spoločnosť Chelyabinsk Tube Rolling Plant (ďalej len „Chelyabinsk“), Chelyabinsk

| | Prepojená spoločnosť v Rusku







  — | CJSC Trade House TMK, Moskva |
| --- | --- | --- |

Prepojená spoločnosť v Rusku

—

CJSC Trade House TMK, Moskva

| | Vyvážajúci výrobcovia na Ukrajine







  — | CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube, Nikopol |
| --- | --- | --- |

Vyvážajúci výrobcovia na Ukrajine

—

CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube, Nikopol

| — | CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist (Yutist), Nikopol |
| --- | --- |

—

CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist (Yutist), Nikopol

| — | OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (DTW), Dnepropetrovsk |
| --- | --- |

—

OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (DTW), Dnepropetrovsk

| — | OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnepropetrovsk |
| --- | --- |

—

OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnepropetrovsk

| | Prepojený obchodník na Ukrajine







  — | SPIG Interpipe, Dnepropetrovsk, prepojený so spoločnosťami NTRP a Niko Tube |
| --- | --- | --- |

Prepojený obchodník na Ukrajine

—

SPIG Interpipe, Dnepropetrovsk, prepojený so spoločnosťami NTRP a Niko Tube

| | Prepojený obchodník vo Švajčiarsku







  — | SEPCO S.A., Lugano, prepojený so spoločnosťami NTRP a Niko Tube |
| --- | --- | --- |

Prepojený obchodník vo Švajčiarsku

—

SEPCO S.A., Lugano, prepojený so spoločnosťami NTRP a Niko Tube

| | Prepojený dovozca







  — | Sinara Handel GmbH, Köln, prepojený so spoločnosťou Artrom |
| --- | --- | --- |

Prepojený dovozca

—

Sinara Handel GmbH, Köln, prepojený so spoločnosťou Artrom

| | Neprepojení dovozcovia







  — | Thyssen Krupp Energostal S.A., Torun, Poľsko |
| --- | --- | --- |

Neprepojení dovozcovia

—

Thyssen Krupp Energostal S.A., Torun, Poľsko

| — | Assotubi S.P.A., Cesena, Taliansko |
| --- | --- |

—

Assotubi S.P.A., Cesena, Taliansko

| — | Bandini Sider S.R.L., Imola, Taliansko. |
| --- | --- |

—

Bandini Sider S.R.L., Imola, Taliansko.

1.7.   Obdobie prešetrovania

| (16) | Prešetrovanie dumpingu a ujmy pokrývalo obdobie od 1. januára 2004 do 31. decembra 2004 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov súvisiacich s vyhodnotením ujmy pokrývalo obdobie od 1. januára 2001 do konca OP (ďalej len „posudzované obdobie“). |
| --- | --- |

(16)

Prešetrovanie dumpingu a ujmy pokrývalo obdobie od 1. januára 2004 do 31. decembra 2004 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov súvisiacich s vyhodnotením ujmy pokrývalo obdobie od 1. januára 2001 do konca OP (ďalej len „posudzované obdobie“).

2.   PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

2.1.   Príslušný výrobok

| (17) | Príslušný výrobok predstavujú určité bezšvíkové rúry a rúrky (ďalej len „BRR“) zo železa alebo ocele, s kruhovým prierezom, s vonkajším priemerom maximálne 406,4 mm s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (Carbon Equivalent Value – CEV) maximálne 0,86 podľa vzorca Medzinárodného zváračského inštitútu (International Institute of Welding – IIW) a podľa chemickej analýzy. Príslušný výrobok sa v súčasnosti klasifikuje podľa kódov KN ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, ex 7304 21 00, ex 7304 29 11, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 (12) (kódy TARIC 7304101020, 7304103020, 7304210020, 7304291120, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 a 7304599320). |
| --- | --- |

(17)

Príslušný výrobok predstavujú určité bezšvíkové rúry a rúrky (ďalej len „BRR“) zo železa alebo ocele, s kruhovým prierezom, s vonkajším priemerom maximálne 406,4 mm s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (Carbon Equivalent Value – CEV) maximálne 0,86 podľa vzorca Medzinárodného zváračského inštitútu (International Institute of Welding – IIW) a podľa chemickej analýzy. Príslušný výrobok sa v súčasnosti klasifikuje podľa kódov KN ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, ex 7304 21 00, ex 7304 29 11, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 (12) (kódy TARIC 7304101020, 7304103020, 7304210020, 7304291120, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 a 7304599320).

| (18) | Príslušný výrobok sa používa v mnohých rozličných aplikáciách, ako sú potrubia na prepravu kvapalín, stavebné zariadenia na stohovanie, mechanické využitie, plynové potrubia, kotlové rúry a OCTG (oil and country tubular goods) rúry a rúrky používané na vŕtanie, vrstvenie a odvádzanie potrubím v ropnom priemysle. |
| --- | --- |

(18)

Príslušný výrobok sa používa v mnohých rozličných aplikáciách, ako sú potrubia na prepravu kvapalín, stavebné zariadenia na stohovanie, mechanické využitie, plynové potrubia, kotlové rúry a OCTG (oil and country tubular goods) rúry a rúrky používané na vŕtanie, vrstvenie a odvádzanie potrubím v ropnom priemysle.

| (19) | BRR môžu mať v čase dodávky používateľovi rozličné formy. Môžu byť napríklad galvanizované, opatrené závitom, dodávané ako neopracované rúry (t. j. bez akéhokoľvek tepelného spracovania), s osobitnými ukončeniami, s rozličnými prierezmi, rezané na určitú veľkosť, atď. Pre rúry neexistujú žiadne všeobecné štandardné veľkosti, čo vysvetľuje skutočnosť, že väčšina BRR sa vyrába podľa objednávky zákazníkov. BRR sa bežne spájajú zváraním. V mimoriadnych prípadoch sa však môžu spojiť pomocou závitu alebo sa môžu používať samostatne, hoci zostávajú zvárateľnými. Prešetrovaním sa dokázalo, že všetky BRR majú rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické charakteristiky a rovnaké základné využitie. |
| --- | --- |

(19)

BRR môžu mať v čase dodávky používateľovi rozličné formy. Môžu byť napríklad galvanizované, opatrené závitom, dodávané ako neopracované rúry (t. j. bez akéhokoľvek tepelného spracovania), s osobitnými ukončeniami, s rozličnými prierezmi, rezané na určitú veľkosť, atď. Pre rúry neexistujú žiadne všeobecné štandardné veľkosti, čo vysvetľuje skutočnosť, že väčšina BRR sa vyrába podľa objednávky zákazníkov. BRR sa bežne spájajú zváraním. V mimoriadnych prípadoch sa však môžu spojiť pomocou závitu alebo sa môžu používať samostatne, hoci zostávajú zvárateľnými. Prešetrovaním sa dokázalo, že všetky BRR majú rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické charakteristiky a rovnaké základné využitie.

| (20) | Niektoré zainteresované strany spochybnili definíciu škály výrobkov v tomto konaní. Po prvé, niektoré strany tvrdili, že niektoré typy výrobkov zahrnuté do opisu výrobkov majú rozličné mechanické a chemické charakteristiky [pozri odôvodnenia (21) až (26)]. Po druhé, na základe viacerých tvrdení bolo napadnuté používanie kritéria zvárateľnosti a hranice CEV, ktoré sú vzájomne prepojené [pozri odôvodnenia (27) až (36)]. Jedna strana ďalej požadovala, aby sa tzv. „certifikované BRR“ vyňali zo škály výrobkov [pozri odôvodnenie (37)]. |
| --- | --- |

(20)

Niektoré zainteresované strany spochybnili definíciu škály výrobkov v tomto konaní. Po prvé, niektoré strany tvrdili, že niektoré typy výrobkov zahrnuté do opisu výrobkov majú rozličné mechanické a chemické charakteristiky [pozri odôvodnenia (21) až (26)]. Po druhé, na základe viacerých tvrdení bolo napadnuté používanie kritéria zvárateľnosti a hranice CEV, ktoré sú vzájomne prepojené [pozri odôvodnenia (27) až (36)]. Jedna strana ďalej požadovala, aby sa tzv. „certifikované BRR“ vyňali zo škály výrobkov [pozri odôvodnenie (37)].

| (21) | Konštatovalo sa, že niektoré typy výrobkov začlenené do opisu výrobkov, konkrétne OCTG rúry a plynové rúry, majú rozdielne základné mechanické a chemické charakteristiky a konečné využitie v porovnaní s ostatnými BRR a nie sú vzájomne zameniteľné. |
| --- | --- |

(21)

Konštatovalo sa, že niektoré typy výrobkov začlenené do opisu výrobkov, konkrétne OCTG rúry a plynové rúry, majú rozdielne základné mechanické a chemické charakteristiky a konečné využitie v porovnaní s ostatnými BRR a nie sú vzájomne zameniteľné.

| (22) | Podľa definície sa výrobok zhoduje s rozličnými typmi výrobkov. Typy výrobkov spadajúce do rozličných segmentov (vrátane dolného konca a vrchného konca) sa však považujú za jeden výrobok, ak neexistujú jasné deliace línie medzi jednotlivými segmentmi, t. j. ak sa susedné segmenty vzájomne prekrývajú. Takýto prípad nastal aj v tomto konaní, keďže bol predložený dôkaz o tom, že legované a nelegované rúry podrobené prešetrovaniu by mohli mať rovnaké konečné využitie a že neexistujú jednoznačné deliace línie v kategórii nelegovaných a v kategórii legovaných rúr. |
| --- | --- |

(22)

Podľa definície sa výrobok zhoduje s rozličnými typmi výrobkov. Typy výrobkov spadajúce do rozličných segmentov (vrátane dolného konca a vrchného konca) sa však považujú za jeden výrobok, ak neexistujú jasné deliace línie medzi jednotlivými segmentmi, t. j. ak sa susedné segmenty vzájomne prekrývajú. Takýto prípad nastal aj v tomto konaní, keďže bol predložený dôkaz o tom, že legované a nelegované rúry podrobené prešetrovaniu by mohli mať rovnaké konečné využitie a že neexistujú jednoznačné deliace línie v kategórii nelegovaných a v kategórii legovaných rúr.

| (23) | Pokiaľ ide o OCTG rúry a plynové rúry, vyšetrovanie dokázalo, že majú okrem iného porovnateľné chemické charakteristiky s ostatnými typmi BRR, keďže neprekračujú hranicu CEV vo výške 0,86. Navyše majú s ostatnými typmi výrobku rovnaké ďalšie základné charakteristiky, ako je vonkajší priemer a hrúbka stien. |
| --- | --- |

(23)

Pokiaľ ide o OCTG rúry a plynové rúry, vyšetrovanie dokázalo, že majú okrem iného porovnateľné chemické charakteristiky s ostatnými typmi BRR, keďže neprekračujú hranicu CEV vo výške 0,86. Navyše majú s ostatnými typmi výrobku rovnaké ďalšie základné charakteristiky, ako je vonkajší priemer a hrúbka stien.

| (24) | Pokiaľ ide o konečné využitie OCTG rúr a plynových rúr, niektorí vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že OCTG rúry a plynové rúry by sa využívali v iných aplikáciách a nemuseli by byť vzájomne zameniteľné s ostatnými typmi BRR. V tejto súvislosti sa zistilo, že OCTG rúry s plochým ukončením klasifikované podľa kódu KN 7304 21 00 a používané v stavebnom sektore sú zameniteľné s inými rúrami z nelegovanej ocele, ktoré sa v súčasnosti klasifikujú podľa kódu KN 7304 39 58. Takže v koncovom využití rozličných typov BRR existuje aspoň čiastočné prekrytie. |
| --- | --- |

(24)

Pokiaľ ide o konečné využitie OCTG rúr a plynových rúr, niektorí vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že OCTG rúry a plynové rúry by sa využívali v iných aplikáciách a nemuseli by byť vzájomne zameniteľné s ostatnými typmi BRR. V tejto súvislosti sa zistilo, že OCTG rúry s plochým ukončením klasifikované podľa kódu KN 7304 21 00 a používané v stavebnom sektore sú zameniteľné s inými rúrami z nelegovanej ocele, ktoré sa v súčasnosti klasifikujú podľa kódu KN 7304 39 58. Takže v koncovom využití rozličných typov BRR existuje aspoň čiastočné prekrytie.

| (25) | Na základe uvedeného bolo tvrdenie, že OCTG rúry a plynové rúry na jednej strane a ostatné typy BRR na druhej strane nie sú vzájomne zameniteľné, zamietnuté. |
| --- | --- |

(25)

Na základe uvedeného bolo tvrdenie, že OCTG rúry a plynové rúry na jednej strane a ostatné typy BRR na druhej strane nie sú vzájomne zameniteľné, zamietnuté.

| (26) | Iný vyvážajúci výrobca tvrdil, že CEV nie je chemickou charakteristikou výrobku, keďže priamo nesúvisí s chemickým zložením BRR, ale s ich funkciou. Je pravdou, že CEV je výsledkom vzorca, ktorý priamo súvisí s chemickým zložením výrobku a umožňuje porovnávanie rozličných stupňov kvality ocele z hľadiska zvárateľnosti. CEV nesúvisí ani s technickými, ani s mechanickými charakteristikami ocele a závisí len od jej chemického zloženia. Na tomto základe sa CEV považuje za chemickú charakteristiku výrobku a toto tvrdenie bolo zamietnuté. |
| --- | --- |

(26)

Iný vyvážajúci výrobca tvrdil, že CEV nie je chemickou charakteristikou výrobku, keďže priamo nesúvisí s chemickým zložením BRR, ale s ich funkciou. Je pravdou, že CEV je výsledkom vzorca, ktorý priamo súvisí s chemickým zložením výrobku a umožňuje porovnávanie rozličných stupňov kvality ocele z hľadiska zvárateľnosti. CEV nesúvisí ani s technickými, ani s mechanickými charakteristikami ocele a závisí len od jej chemického zloženia. Na tomto základe sa CEV považuje za chemickú charakteristiku výrobku a toto tvrdenie bolo zamietnuté.

| (27) | Niektoré strany uviedli, že kritérium zvárateľnosti ako také je irelevantnou vlastnosťou príslušného výrobku, keďže do škály výrobkov bola zaradená značná časť takých výrobkov (opracované rúry a OCTG rúry), ktoré údajne neboli nikdy zvárané. Preto tieto strany tvrdili, že vďaka používaniu zvárateľnosti vo funkcii kritéria sa rozličné výrobky umelo považovali za jeden samostatný výrobok. |
| --- | --- |

(27)

Niektoré strany uviedli, že kritérium zvárateľnosti ako také je irelevantnou vlastnosťou príslušného výrobku, keďže do škály výrobkov bola zaradená značná časť takých výrobkov (opracované rúry a OCTG rúry), ktoré údajne neboli nikdy zvárané. Preto tieto strany tvrdili, že vďaka používaniu zvárateľnosti vo funkcii kritéria sa rozličné výrobky umelo považovali za jeden samostatný výrobok.

| (28) | V prvom rade treba pripomenúť, že zvárateľnosť je v skutočnosti chemickou a technickou charakteristikou (keďže závisí od chemického zloženia ocele a určuje jej zvárateľnosť) spoločnou pre všetky BRR. Keďže BRR sa väčšinou spájajú zváraním, zvárateľnosť je podstatnou vlastnosťou pre definovanie výrobku. Po druhé, v súvislosti s opracovanými rúrami a OCTG rúrami, ktoré sa zvyčajne nemusia zvárať, sa prešetrovaním dokázalo, že napriek tomu zostávajú zvárateľnými, a preto majú túto základnú chemickú a technickú charakteristiku. Navyše sa nedá vylúčiť, že by sa mohli opracované alebo opracovateľné BRR, ako aj OCTG rúry, pretransformovať na zvárateľné BRR pomocou jednoduchého úkonu. Predovšetkým v prípade OCTG rúr existuje dôkaz, že jedna rúra sa môže klasifikovať podľa dvoch rozličných kategórií (a dokonca aj kódov KN), čo závisí len od jej koncového využitia, t. j. využitia v stavebníctve alebo v ropnom vrtnom priemysle. A nakoniec sa zistilo, že určité výrobky dovezené z príslušných krajín, ktoré boli klasifikované ako OCTG rúry, sa nepoužili v ropnom/plynárenskom sektore. |
| --- | --- |

(28)

V prvom rade treba pripomenúť, že zvárateľnosť je v skutočnosti chemickou a technickou charakteristikou (keďže závisí od chemického zloženia ocele a určuje jej zvárateľnosť) spoločnou pre všetky BRR. Keďže BRR sa väčšinou spájajú zváraním, zvárateľnosť je podstatnou vlastnosťou pre definovanie výrobku. Po druhé, v súvislosti s opracovanými rúrami a OCTG rúrami, ktoré sa zvyčajne nemusia zvárať, sa prešetrovaním dokázalo, že napriek tomu zostávajú zvárateľnými, a preto majú túto základnú chemickú a technickú charakteristiku. Navyše sa nedá vylúčiť, že by sa mohli opracované alebo opracovateľné BRR, ako aj OCTG rúry, pretransformovať na zvárateľné BRR pomocou jednoduchého úkonu. Predovšetkým v prípade OCTG rúr existuje dôkaz, že jedna rúra sa môže klasifikovať podľa dvoch rozličných kategórií (a dokonca aj kódov KN), čo závisí len od jej koncového využitia, t. j. využitia v stavebníctve alebo v ropnom vrtnom priemysle. A nakoniec sa zistilo, že určité výrobky dovezené z príslušných krajín, ktoré boli klasifikované ako OCTG rúry, sa nepoužili v ropnom/plynárenskom sektore.

| (29) | Vývozca tvrdil, že podľa európskych noriem je pre opracovateľné rúry vhodná oceľ len jedného stupňa kvality, a preto sa tieto výrobky dajú rozlíšiť od ostatných BRR. Analýza rozličných noriem platných predovšetkým pre OCTG rúry dokázala, že neexistuje žiadny jedinečný stupeň kvality ocele, ktorá by sa mala používať na výrobu opracovateľných rúr. |
| --- | --- |

(29)

Vývozca tvrdil, že podľa európskych noriem je pre opracovateľné rúry vhodná oceľ len jedného stupňa kvality, a preto sa tieto výrobky dajú rozlíšiť od ostatných BRR. Analýza rozličných noriem platných predovšetkým pre OCTG rúry dokázala, že neexistuje žiadny jedinečný stupeň kvality ocele, ktorá by sa mala používať na výrobu opracovateľných rúr.

| (30) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa zvárateľnosť BRR považuje za vhodné kritérium na určovanie škály výrobkov. Preto bol argument, že navrhovaná definícia výrobku umelo zoskupuje rozličné výrobky, zamietnutý. |
| --- | --- |

(30)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa zvárateľnosť BRR považuje za vhodné kritérium na určovanie škály výrobkov. Preto bol argument, že navrhovaná definícia výrobku umelo zoskupuje rozličné výrobky, zamietnutý.

| (31) | Uviedlo sa, že používanie limitu CEV nepredstavuje kritérium umožňujúce definovať škálu výrobkov, keďže to nie je vhodné kritérium na určenie zvárateľnosti rozličných typov BRR. |
| --- | --- |

(31)

Uviedlo sa, že používanie limitu CEV nepredstavuje kritérium umožňujúce definovať škálu výrobkov, keďže to nie je vhodné kritérium na určenie zvárateľnosti rozličných typov BRR.

| (32) | Prešetrovaním sa dokázalo, že CEV je v skutočnosti ukazovateľom, ktorý priamo súvisí s chemickým zložením ocele a zároveň aj s jej zvárateľnosťou. Vysoká hodnota CEV neznamená len to, že oceľ obsahuje viac uhlíka, ale aj to, že sa ťažšie zvára. Na druhej strane nižšia hodnota CEV znamená, že oceľ je menej bohatá na uhlík a/alebo legovacie prvky, a preto sa ľahšie zvára. Inými slovami povedané, rozličné hodnoty CEV vyžadujú rozličné podmienky pre zváranie. Oceľ s hodnotou CEV vo výške 0,86 už vyžaduje osobitné podmienky zvárania, a preto sa bežne nezvára. Keďže CEV je ukazovateľom zvárateľnosti, limit CEV sa považuje za relevantné kritérium na určovanie škály výrobkov. |
| --- | --- |

(32)

Prešetrovaním sa dokázalo, že CEV je v skutočnosti ukazovateľom, ktorý priamo súvisí s chemickým zložením ocele a zároveň aj s jej zvárateľnosťou. Vysoká hodnota CEV neznamená len to, že oceľ obsahuje viac uhlíka, ale aj to, že sa ťažšie zvára. Na druhej strane nižšia hodnota CEV znamená, že oceľ je menej bohatá na uhlík a/alebo legovacie prvky, a preto sa ľahšie zvára. Inými slovami povedané, rozličné hodnoty CEV vyžadujú rozličné podmienky pre zváranie. Oceľ s hodnotou CEV vo výške 0,86 už vyžaduje osobitné podmienky zvárania, a preto sa bežne nezvára. Keďže CEV je ukazovateľom zvárateľnosti, limit CEV sa považuje za relevantné kritérium na určovanie škály výrobkov.

| (33) | Vyvážajúci výrobca tvrdil, že CEV je len jednou z mnohých chemických, technických a mechanických charakteristík ocele, a preto sa nemôže samostatne používať na definovanie škály výrobkov. V tejto súvislosti treba poznamenať, že CEV sa považuje za vhodné kritérium na určovanie škály výrobkov. Okrem toho, ako dokazuje definícia výrobku, CEV nie je jediným používaným kritériom. A v neposlednom rade sa typy výrobkov porovnávali na podrobnom základe, zohľadňujúc rozličné charakteristiky výrobku (napríklad rozmery a tepelné spracovanie). |
| --- | --- |

(33)

Vyvážajúci výrobca tvrdil, že CEV je len jednou z mnohých chemických, technických a mechanických charakteristík ocele, a preto sa nemôže samostatne používať na definovanie škály výrobkov. V tejto súvislosti treba poznamenať, že CEV sa považuje za vhodné kritérium na určovanie škály výrobkov. Okrem toho, ako dokazuje definícia výrobku, CEV nie je jediným používaným kritériom. A v neposlednom rade sa typy výrobkov porovnávali na podrobnom základe, zohľadňujúc rozličné charakteristiky výrobku (napríklad rozmery a tepelné spracovanie).

| (34) | Zainteresované strany ďalej tvrdili, že limit CEV vo výške 0,86 bol stanovený svojvoľne, keďže limit ľahkej zvárateľnosti by bol nižší ako 0,86. Hodnota CEV vo výške 0,86 však nesúvisí s pojmom ľahkej zvárateľnosti. V skutočnosti výrobné odvetvie Spoločenstva, ktoré je navrhovateľom argumentovalo a predložilo dôkaz, že tento limit predstavuje maximálnu hodnotu CEV pre nelegovanú oceľ, ktorá sa môže použiť pre BRR v súlade s európskymi normami. |
| --- | --- |

(34)

Zainteresované strany ďalej tvrdili, že limit CEV vo výške 0,86 bol stanovený svojvoľne, keďže limit ľahkej zvárateľnosti by bol nižší ako 0,86. Hodnota CEV vo výške 0,86 však nesúvisí s pojmom ľahkej zvárateľnosti. V skutočnosti výrobné odvetvie Spoločenstva, ktoré je navrhovateľom argumentovalo a predložilo dôkaz, že tento limit predstavuje maximálnu hodnotu CEV pre nelegovanú oceľ, ktorá sa môže použiť pre BRR v súlade s európskymi normami.

| (35) | Dospelo sa preto k záveru, že používanie CEV a definovanie limitu vo výške 0,86 pokrýva škálu výrobkov, ktoré sa môžu považovať za samostatné výrobky, aj keď sa z definície vylučuje napríklad nehrdzavejúca oceľ alebo rúry s guličkovými ložiskami, ktoré majú hodnoty CEV vyššie ako 0,86. |
| --- | --- |

(35)

Dospelo sa preto k záveru, že používanie CEV a definovanie limitu vo výške 0,86 pokrýva škálu výrobkov, ktoré sa môžu považovať za samostatné výrobky, aj keď sa z definície vylučuje napríklad nehrdzavejúca oceľ alebo rúry s guličkovými ložiskami, ktoré majú hodnoty CEV vyššie ako 0,86.

| (36) | Na základe uvedených skutočností sa limit CEV, ktorý navrhol žiadateľ, v definícii príslušného výrobku ponechal. |
| --- | --- |

(36)

Na základe uvedených skutočností sa limit CEV, ktorý navrhol žiadateľ, v definícii príslušného výrobku ponechal.

| (37) | Jeden z dovozcov v Spoločenstve tvrdil, že tzv. „certifikované“ BRR nemajú patriť do škály výrobkov. Tieto BRR sa vyrábajú podľa certifikovaného postupu schváleného talianskym Ministerstvom pre verejné práce a používaného pri spevňovacích prácach stavebných projektov v Taliansku. Potvrdilo sa však, že všetky typy príslušného výrobku, vrátane certifikovaných BRR, majú rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické charakteristiky a konečné využitie. Nenašiel sa žiadny dôkaz, ktorý by oprávňoval tvrdenie, že by tieto certifikované rúry mohli byť odlišným výrobkom a mali by sa preto vylúčiť z pôsobnosti opatrení (takýto dôkaz nepredložil ani tento dovozca). Preto bolo toto tvrdenie zamietnuté. |
| --- | --- |

(37)

Jeden z dovozcov v Spoločenstve tvrdil, že tzv. „certifikované“ BRR nemajú patriť do škály výrobkov. Tieto BRR sa vyrábajú podľa certifikovaného postupu schváleného talianskym Ministerstvom pre verejné práce a používaného pri spevňovacích prácach stavebných projektov v Taliansku. Potvrdilo sa však, že všetky typy príslušného výrobku, vrátane certifikovaných BRR, majú rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické charakteristiky a konečné využitie. Nenašiel sa žiadny dôkaz, ktorý by oprávňoval tvrdenie, že by tieto certifikované rúry mohli byť odlišným výrobkom a mali by sa preto vylúčiť z pôsobnosti opatrení (takýto dôkaz nepredložil ani tento dovozca). Preto bolo toto tvrdenie zamietnuté.

| (38) | Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že všetky BRR, napriek možným rozličným typom výrobkov, predstavujú jeden výrobok na účely tohto konania, keďže majú rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické charakteristiky a rovnaké základné využitie. |
| --- | --- |

(38)

Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že všetky BRR, napriek možným rozličným typom výrobkov, predstavujú jeden výrobok na účely tohto konania, keďže majú rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické charakteristiky a rovnaké základné využitie.

2.2.   Podobný výrobok

| (39) | Zistilo sa, že výrobok vyvážaný do krajín Spoločenstva z Chorvátska, Rumunska, Ruska a z Ukrajiny, výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu týchto krajín, ako aj výrobok vyrábaný a predávaný v krajinách Spoločenstva výrobcami zo Spoločenstva majú rovnaké základné fyzikálne, technické a chemické charakteristiky, ako aj rovnaké využitie, a preto sa považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(39)

Zistilo sa, že výrobok vyvážaný do krajín Spoločenstva z Chorvátska, Rumunska, Ruska a z Ukrajiny, výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu týchto krajín, ako aj výrobok vyrábaný a predávaný v krajinách Spoločenstva výrobcami zo Spoločenstva majú rovnaké základné fyzikálne, technické a chemické charakteristiky, ako aj rovnaké využitie, a preto sa považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.

3.   DUMPING

3.1.   Všeobecná metodika

| (40) | Všeobecná metodika stanovená v tomto dokumente sa uplatňovala na všetkých spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v Chorvátsku, Rumunsku a Rusku, ako aj na spolupracujúcich ukrajinských vyvážajúcich výrobcov, ktorým bol udelený THP. Preto sa v prezentácií zistení o dumpingu pre každú z príslušných krajín opisuje len to, čo je pre jednotlivé vyvážajúce krajiny špecifické. |
| --- | --- |

(40)

Všeobecná metodika stanovená v tomto dokumente sa uplatňovala na všetkých spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v Chorvátsku, Rumunsku a Rusku, ako aj na spolupracujúcich ukrajinských vyvážajúcich výrobcov, ktorým bol udelený THP. Preto sa v prezentácií zistení o dumpingu pre každú z príslušných krajín opisuje len to, čo je pre jednotlivé vyvážajúce krajiny špecifické.

3.1.1.   Normálna hodnota

| (41) | V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia sa najprv pre každého spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu preskúmalo, či bol jeho domáci predaj príslušného výrobku reprezentatívny, t. j. či celkový objem tohto predaja predstavoval aspoň 5 % z celkového výrobcovho objemu vývozného predaja do Spoločenstva. Následne Komisia zistila tie typy príslušného výrobku predávané na domácom trhu spoločnosťami s celkovým reprezentatívnym domácim predajom, ktoré boli identické alebo priamo porovnateľné s typmi výrobku predávanými na vývoz do Spoločenstva. |
| --- | --- |

(41)

V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia sa najprv pre každého spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu preskúmalo, či bol jeho domáci predaj príslušného výrobku reprezentatívny, t. j. či celkový objem tohto predaja predstavoval aspoň 5 % z celkového výrobcovho objemu vývozného predaja do Spoločenstva. Následne Komisia zistila tie typy príslušného výrobku predávané na domácom trhu spoločnosťami s celkovým reprezentatívnym domácim predajom, ktoré boli identické alebo priamo porovnateľné s typmi výrobku predávanými na vývoz do Spoločenstva.

| (42) | Pre každý typ výrobku predávaný vyvážajúcimi výrobcami na ich domácom trhu, o ktorom sa zistilo, že je priamo porovnateľný s typom príslušného výrobku predávaným na vývoz do Spoločenstva, sa stanovilo, či domáci predaj je dostatočne reprezentatívny na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Domáci predaj konkrétneho typu príslušného výrobku sa považoval za dostatočne reprezentatívny, ak celkový objem domáceho predaja tohto typu výrobku počas OP predstavoval 5 alebo viac percent z celkového objemu predaja porovnateľného typu príslušného výrobku vyvážaného do Spoločenstva. |
| --- | --- |

(42)

Pre každý typ výrobku predávaný vyvážajúcimi výrobcami na ich domácom trhu, o ktorom sa zistilo, že je priamo porovnateľný s typom príslušného výrobku predávaným na vývoz do Spoločenstva, sa stanovilo, či domáci predaj je dostatočne reprezentatívny na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Domáci predaj konkrétneho typu príslušného výrobku sa považoval za dostatočne reprezentatívny, ak celkový objem domáceho predaja tohto typu výrobku počas OP predstavoval 5 alebo viac percent z celkového objemu predaja porovnateľného typu príslušného výrobku vyvážaného do Spoločenstva.

| (43) | Následne sa preskúmalo, či sa môže každý typ príslušného výrobku predávaný na domácom trhu v reprezentatívnom množstve považovať za predávaný v rámci bežného obchodovania podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia, a to stanovením podielu ziskového predaja príslušného typu výrobku nezávislým zákazníkom na domácom trhu. |
| --- | --- |

(43)

Následne sa preskúmalo, či sa môže každý typ príslušného výrobku predávaný na domácom trhu v reprezentatívnom množstve považovať za predávaný v rámci bežného obchodovania podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia, a to stanovením podielu ziskového predaja príslušného typu výrobku nezávislým zákazníkom na domácom trhu.

| (44) | V prípadoch, keď objem predaja príslušného typu výrobku predávaného za čistú predajnú cenu rovnajúcu sa vypočítaným výrobným nákladom alebo vyššiu, predstavoval viac ako 80 % celkového objemu predaja tohto typu a keď sa vážená priemerná cena tohto typu rovnala výrobným nákladom alebo bola vyššia ako výrobné náklady, normálna hodnota bola založená na skutočnej domácej cene vypočítanej ako vážená priemerná cena objemu domáceho predaja zrealizovaného počas OP nezávisle od toho, či bol tento predaj ziskový alebo nie. V prípadoch, keď objem ziskového predaja typu výrobku predstavoval 80 % celkového objemu predaja tohto typu výrobku alebo menej, alebo keď vážená priemerná cena tohto typu bola nižšia ako výrobné náklady, normálna hodnota vychádzala zo skutočnej domácej ceny vypočítanej ako vážený priemer len ziskového predaja tohto typu výrobku, a to za predpokladu, že tento predaj predstavoval 10 alebo viac percent celkového objemu predaja tohto typu výrobku. V prípadoch, keď objem ziskového predaja ktoréhokoľvek typu výrobku predstavoval menej ako 10 % celkového objemu predaja, predpokladalo sa, že tento konkrétny typ výrobku sa predával za domácu cenu v nedostatočnom množstve na to, aby sa zabezpečil vhodný základ pre stanovenie normálnej hodnoty. |
| --- | --- |

(44)

V prípadoch, keď objem predaja príslušného typu výrobku predávaného za čistú predajnú cenu rovnajúcu sa vypočítaným výrobným nákladom alebo vyššiu, predstavoval viac ako 80 % celkového objemu predaja tohto typu a keď sa vážená priemerná cena tohto typu rovnala výrobným nákladom alebo bola vyššia ako výrobné náklady, normálna hodnota bola založená na skutočnej domácej cene vypočítanej ako vážená priemerná cena objemu domáceho predaja zrealizovaného počas OP nezávisle od toho, či bol tento predaj ziskový alebo nie. V prípadoch, keď objem ziskového predaja typu výrobku predstavoval 80 % celkového objemu predaja tohto typu výrobku alebo menej, alebo keď vážená priemerná cena tohto typu bola nižšia ako výrobné náklady, normálna hodnota vychádzala zo skutočnej domácej ceny vypočítanej ako vážený priemer len ziskového predaja tohto typu výrobku, a to za predpokladu, že tento predaj predstavoval 10 alebo viac percent celkového objemu predaja tohto typu výrobku. V prípadoch, keď objem ziskového predaja ktoréhokoľvek typu výrobku predstavoval menej ako 10 % celkového objemu predaja, predpokladalo sa, že tento konkrétny typ výrobku sa predával za domácu cenu v nedostatočnom množstve na to, aby sa zabezpečil vhodný základ pre stanovenie normálnej hodnoty.

| (45) | Vždy, keď nebolo možné použiť na stanovenie normálnej hodnoty domáce ceny konkrétneho typu výrobku predávaného vyvážajúcim výrobcom, mala sa uplatniť iná metóda. V tejto súvislosti Komisia použila vytvorenú normálnu hodnotu. V súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia sa normálna hodnota zostavila pridaním k vývozcovým výrobným nákladom vyvážaných typov výrobkov a v prípade potreby sa upravila o primeranú percentuálnu hodnotu PVA nákladov a o primerané ziskové rozpätie. Podľa článku 2 ods. 6 základného nariadenia boli percentuálna hodnota PVA nákladov a ziskové rozpätie založené na priemerných PVA nákladoch a ziskovom rozpätí pri predaji v rámci bežného obchodovania s podobným výrobkom. |
| --- | --- |

(45)

Vždy, keď nebolo možné použiť na stanovenie normálnej hodnoty domáce ceny konkrétneho typu výrobku predávaného vyvážajúcim výrobcom, mala sa uplatniť iná metóda. V tejto súvislosti Komisia použila vytvorenú normálnu hodnotu. V súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia sa normálna hodnota zostavila pridaním k vývozcovým výrobným nákladom vyvážaných typov výrobkov a v prípade potreby sa upravila o primeranú percentuálnu hodnotu PVA nákladov a o primerané ziskové rozpätie. Podľa článku 2 ods. 6 základného nariadenia boli percentuálna hodnota PVA nákladov a ziskové rozpätie založené na priemerných PVA nákladoch a ziskovom rozpätí pri predaji v rámci bežného obchodovania s podobným výrobkom.

3.1.2.   Vývozná cena

| (46) | Vo všetkých prípadoch, keď sa príslušný výrobok vyvážal nezávislým zákazníkom v Spoločenstve, bola vývozná cena stanovená v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, konkrétne na základe vývozných cien skutočne zaplatených alebo skutočne splatných. |
| --- | --- |

(46)

Vo všetkých prípadoch, keď sa príslušný výrobok vyvážal nezávislým zákazníkom v Spoločenstve, bola vývozná cena stanovená v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, konkrétne na základe vývozných cien skutočne zaplatených alebo skutočne splatných.

| (47) | Keď sa vývozný predaj realizoval cez prepojených dovozcov, vývozná cena sa vytvorila podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia na základe ceny, za ktorú sa dovezené výrobky prvý raz odpredali nezávislému kupujúcemu, riadne upravenej o všetky náklady vzniknuté medzi dovozom a predajom, ako aj o primeranú prirážku na PVA náklady a zisk. V tejto súvislosti sa použili vlastné PVA náklady prepojených dovozcov. Ziskové rozpätie sa stanovilo na základe informácií poskytnutých spolupracujúcimi neprepojenými dovozcami. |
| --- | --- |

(47)

Keď sa vývozný predaj realizoval cez prepojených dovozcov, vývozná cena sa vytvorila podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia na základe ceny, za ktorú sa dovezené výrobky prvý raz odpredali nezávislému kupujúcemu, riadne upravenej o všetky náklady vzniknuté medzi dovozom a predajom, ako aj o primeranú prirážku na PVA náklady a zisk. V tejto súvislosti sa použili vlastné PVA náklady prepojených dovozcov. Ziskové rozpätie sa stanovilo na základe informácií poskytnutých spolupracujúcimi neprepojenými dovozcami.

3.1.3.   Porovnanie

| (48) | Normálna hodnota a vývozné ceny sa porovnávali na základe hodnôt priamo od výrobcu. Na účely zabezpečenia spravodlivého porovnania normálnej hodnoty a vývoznej ceny sa vo forme úprav prihliadalo na rozdiely ovplyvňujúce ceny a porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Primerané úpravy sa vykonali vo všetkých prípadoch, v ktorých sa považovali za rozumné a správne a v ktorých boli podložené overeným dôkazom. |
| --- | --- |

(48)

Normálna hodnota a vývozné ceny sa porovnávali na základe hodnôt priamo od výrobcu. Na účely zabezpečenia spravodlivého porovnania normálnej hodnoty a vývoznej ceny sa vo forme úprav prihliadalo na rozdiely ovplyvňujúce ceny a porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Primerané úpravy sa vykonali vo všetkých prípadoch, v ktorých sa považovali za rozumné a správne a v ktorých boli podložené overeným dôkazom.

3.1.4.   Dumpingové rozpätie pre prešetrované spoločnosti

| (49) | V súlade s článkom 2 ods. 11 a ods. 12 základného nariadenia sa pre každého vyvážajúceho výrobcu porovnala vážená priemerná normálna hodnota s váženou priemernou vývoznou cenou jednotlivých typov výrobkov. |
| --- | --- |

(49)

V súlade s článkom 2 ods. 11 a ods. 12 základného nariadenia sa pre každého vyvážajúceho výrobcu porovnala vážená priemerná normálna hodnota s váženou priemernou vývoznou cenou jednotlivých typov výrobkov.

| (50) | Pre tých vyvážajúcich výrobcov, ktorí predstavovali prepojené spoločnosti, sa vážené priemerné dumpingové rozpätie vypočítalo v súlade so štandardným postupom Komisie pre prepojených vyvážajúcich výrobcov. |
| --- | --- |

(50)

Pre tých vyvážajúcich výrobcov, ktorí predstavovali prepojené spoločnosti, sa vážené priemerné dumpingové rozpätie vypočítalo v súlade so štandardným postupom Komisie pre prepojených vyvážajúcich výrobcov.

3.1.5.   Zvyškové dumpingové rozpätie

| (51) | Pre nespolupracujúce spoločnosti sa zvyškové dumpingové rozpätie určilo v súlade s článkom 18 základného nariadenia na základe dostupných skutočností. |
| --- | --- |

(51)

Pre nespolupracujúce spoločnosti sa zvyškové dumpingové rozpätie určilo v súlade s článkom 18 základného nariadenia na základe dostupných skutočností.

3.2.   Chorvátsko

3.2.1.   Nespolupracujúci chorvátsky vývozca

| (52) | Jediný výrobca v Chorvátsku, Mechel Željezara Ltd., vyhlásil na jeseň 2004 úpadok. Chorvátska privatizačná nadácia, vládna inštitúcia poverená realizáciou privatizačného procesu v Chorvátsku, založila na jeho mieste nový právny subjekt Valjaonica Cijevi Sisak d.o.o. (ďalej len „VCS“). |
| --- | --- |

(52)

Jediný výrobca v Chorvátsku, Mechel Željezara Ltd., vyhlásil na jeseň 2004 úpadok. Chorvátska privatizačná nadácia, vládna inštitúcia poverená realizáciou privatizačného procesu v Chorvátsku, založila na jeho mieste nový právny subjekt Valjaonica Cijevi Sisak d.o.o. (ďalej len „VCS“).

| (53) | Spoločnosť VCS informovala Komisiu o tom, že nebola schopná spolupracovať na prebiehajúcom prešetrovaní, keďže jej zákonný predchodca prestal oficiálne existovať a výroba BRR sa v júli 2004 zastavila. Táto spoločnosť nemala podľa vlastného názoru oprávnenie sprístupňovať akékoľvek obchodné, účtovné alebo výrobné údaje, ktoré boli vlastníctvom jej predchádzajúcich majiteľov. Preto keďže nebolo možné stanoviť dumpingové rozpätie na základe vlastných údajov spoločnosti, vypočítalo sa na základe dostupných informácií v súlade s článkom 18 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(53)

Spoločnosť VCS informovala Komisiu o tom, že nebola schopná spolupracovať na prebiehajúcom prešetrovaní, keďže jej zákonný predchodca prestal oficiálne existovať a výroba BRR sa v júli 2004 zastavila. Táto spoločnosť nemala podľa vlastného názoru oprávnenie sprístupňovať akékoľvek obchodné, účtovné alebo výrobné údaje, ktoré boli vlastníctvom jej predchádzajúcich majiteľov. Preto keďže nebolo možné stanoviť dumpingové rozpätie na základe vlastných údajov spoločnosti, vypočítalo sa na základe dostupných informácií v súlade s článkom 18 základného nariadenia.

| (54) | Zo získaných informácií vyplýva, že spoločnosť VCS zrušila výrobu BRR v júni 2005. Spoločnosť môže podať žiadosť o predbežné preskúmanie v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(54)

Zo získaných informácií vyplýva, že spoločnosť VCS zrušila výrobu BRR v júni 2005. Spoločnosť môže podať žiadosť o predbežné preskúmanie v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia.

3.2.2.   Normálna hodnota

| (55) | Keďže akékoľvek ďalšie informácie neexistujú, normálna hodnota sa vypočítala na základe dostupných údajov, t. j. informácií v podanom podnete. |
| --- | --- |

(55)

Keďže akékoľvek ďalšie informácie neexistujú, normálna hodnota sa vypočítala na základe dostupných údajov, t. j. informácií v podanom podnete.

3.2.3.   Vývozná cena

| (56) | Vývozná cena sa vypočítala na základe údajov Eurostatu pre OP. |
| --- | --- |

(56)

Vývozná cena sa vypočítala na základe údajov Eurostatu pre OP.

3.2.4.   Porovnanie

| (57) | V súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia sa urobili úpravy vývoznej ceny vzhľadom na dopravné a poistné náklady a provízie, a to na základe informácií uvedených v podanom podnete. |
| --- | --- |

(57)

V súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia sa urobili úpravy vývoznej ceny vzhľadom na dopravné a poistné náklady a provízie, a to na základe informácií uvedených v podanom podnete.

3.2.5.   Dumpingové rozpätie

| (58) | Dumpingové rozpätie vyjadrené ako percentuálna hodnota dovoznej ceny CIF (zahŕňajúcej náklady, poistenie a prepravu – cost, insurance and freight) na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené, je takéto:






  Spoločnosť | Dumpingové rozpätie |
| --- | --- | --- |
| Valjaonica Cijevi Sisak d.o.o. | 29,8 % |

(58)

Dumpingové rozpätie vyjadrené ako percentuálna hodnota dovoznej ceny CIF (zahŕňajúcej náklady, poistenie a prepravu – cost, insurance and freight) na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené, je takéto:

Spoločnosť

Dumpingové rozpätie

Valjaonica Cijevi Sisak d.o.o.

29,8 %

| (59) | Keďže VCS je jediným výrobcom príslušného výrobku v Chorvátsku, zvyškové dumpingové rozpätie bolo stanovené v rovnakej výške. |
| --- | --- |

(59)

Keďže VCS je jediným výrobcom príslušného výrobku v Chorvátsku, zvyškové dumpingové rozpätie bolo stanovené v rovnakej výške.

3.3.   Rumunsko

| (60) | Vyplnené dotazníky zaslali traja vyvážajúci výrobcovia, z toho dvaja sú prepojenými dovozcami príslušného výrobku v Spoločenstve. |
| --- | --- |

(60)

Vyplnené dotazníky zaslali traja vyvážajúci výrobcovia, z toho dvaja sú prepojenými dovozcami príslušného výrobku v Spoločenstve.

3.3.1.   Normálna hodnota

| (61) | Všetci traja vyvážajúci výrobcovia dosiahli celkový objem domáceho predaja podobného výrobku reprezentatívny podľa definície v odôvodnení (41). Pre väčšinu typov výrobkov bola normálna hodnota založená na cenách zaplatených alebo splatných nezávislými zákazníkmi v Rumunsku pri bežnom obchodovaní. Pre niektoré typy výrobkov však domáci predaj nepostačoval na to, aby sa považoval za reprezentatívny, alebo sa nezrealizoval pri bežnom obchodovaní, a preto sa normálna hodnota zostavila tak, ako sa uvádza v odôvodnení (45). |
| --- | --- |

(61)

Všetci traja vyvážajúci výrobcovia dosiahli celkový objem domáceho predaja podobného výrobku reprezentatívny podľa definície v odôvodnení (41). Pre väčšinu typov výrobkov bola normálna hodnota založená na cenách zaplatených alebo splatných nezávislými zákazníkmi v Rumunsku pri bežnom obchodovaní. Pre niektoré typy výrobkov však domáci predaj nepostačoval na to, aby sa považoval za reprezentatívny, alebo sa nezrealizoval pri bežnom obchodovaní, a preto sa normálna hodnota zostavila tak, ako sa uvádza v odôvodnení (45).

3.3.2.   Vývozná cena

| (62) | Väčšia časť vývozného predaja jedného vyvážajúceho výrobcu do Spoločenstva počas OP sa zrealizovala dvom prepojeným dovozcom. Vývozná cena sa preto zostavila tak, ako sa uvádza v odôvodnení (46). |
| --- | --- |

(62)

Väčšia časť vývozného predaja jedného vyvážajúceho výrobcu do Spoločenstva počas OP sa zrealizovala dvom prepojeným dovozcom. Vývozná cena sa preto zostavila tak, ako sa uvádza v odôvodnení (46).

| (63) | Tento vývozca spochybnil výpočet uskutočnený Komisiou a tvrdil, že použité ziskové rozpätie bolo prehnané. Uviedol, že priemerné ziskové rozpätie vypočítané na základe hodnôt poskytnutých tromi spolupracujúcimi neprepojenými dovozcami v Spoločenstve nebolo reprezentatívne, keďže on nikdy nepredával svoje výrobky týmto spoločnostiam. Ďalej tvrdil, že tieto tri spoločnosti sú väčšie ako dovozcovia, ktorým predával svoje výrobky, že v poslednom prešetrovaní sa použilo nižšie ziskové rozpätie a že skutočný zisk dvoch prepojených dovozcov bol nižší ako priemerná miera zisku použitá Komisiou. |
| --- | --- |

(63)

Tento vývozca spochybnil výpočet uskutočnený Komisiou a tvrdil, že použité ziskové rozpätie bolo prehnané. Uviedol, že priemerné ziskové rozpätie vypočítané na základe hodnôt poskytnutých tromi spolupracujúcimi neprepojenými dovozcami v Spoločenstve nebolo reprezentatívne, keďže on nikdy nepredával svoje výrobky týmto spoločnostiam. Ďalej tvrdil, že tieto tri spoločnosti sú väčšie ako dovozcovia, ktorým predával svoje výrobky, že v poslednom prešetrovaní sa použilo nižšie ziskové rozpätie a že skutočný zisk dvoch prepojených dovozcov bol nižší ako priemerná miera zisku použitá Komisiou.

| (64) | V tejto súvislosti treba poznamenať, že používanie váženého priemerného zisku neprepojených dovozcov tam, kde je zaručený, na účely úpravy podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia je jednotným postupom inštitúcií. To, či vývozca skutočne predával svoje výrobky týmto spoločnostiam, nie je pri určovaní primeraného ziskového rozpätia podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia podstatné. Okrem toho nebol predložený žiadny dôkaz o tom, ako by mohla veľkosť spoločností dovozcov ovplyvňovať ich mieru zisku. A nakoniec, z dôvodu vzťahu medzi vývozcami a ich prepojenými dovozcami sa zisk prepojených dovozcov nemôže v tejto súvislosti použiť ako základ alebo ako referencia, keďže výška zisku prepojeného dovozcu závisí od ceny transferu medzi prepojenými stranami. Preto bolo toto tvrdenie zamietnuté. |
| --- | --- |

(64)

V tejto súvislosti treba poznamenať, že používanie váženého priemerného zisku neprepojených dovozcov tam, kde je zaručený, na účely úpravy podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia je jednotným postupom inštitúcií. To, či vývozca skutočne predával svoje výrobky týmto spoločnostiam, nie je pri určovaní primeraného ziskového rozpätia podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia podstatné. Okrem toho nebol predložený žiadny dôkaz o tom, ako by mohla veľkosť spoločností dovozcov ovplyvňovať ich mieru zisku. A nakoniec, z dôvodu vzťahu medzi vývozcami a ich prepojenými dovozcami sa zisk prepojených dovozcov nemôže v tejto súvislosti použiť ako základ alebo ako referencia, keďže výška zisku prepojeného dovozcu závisí od ceny transferu medzi prepojenými stranami. Preto bolo toto tvrdenie zamietnuté.

| (65) | Podstatná časť vývozného predaja ďalšieho vyvážajúceho výrobcu do Spoločenstva sa realizovala dvom spoločnostiam, z ktorých jedna je prepojená s vývozcom a druhá s nim bola prepojená počas určitej časti OP. Druhá spoločnosť nespolupracovala na prešetrovaní, a preto Komisii nebola predložená jej cena odpredaja účtovaná nezávislým zákazníkom v Spoločenstve. Jedinými vývoznými cenami, ktoré boli k dispozícii pre tieto transakcie s dovozcom prepojeným s vývozcom počas určitej časti OP, boli ceny dohodnuté medzi vývozcom a jeho prepojeným dovozcom. Bolo stanovené, že tieto ceny sú ekvivalentné nezávislým trhovým cenám. V skutočnosti porovnanie cien v období, počas ktorého boli tieto dve spoločnosti prepojené, s cenami v období, keď už neboli prepojené, dokázalo, že v účtovaných jednotkových cenách neboli žiadne výrazné rozdiely. Okrem toho sa ceny účtované tomuto prepojenému dovozcovi porovnali s cenami účtovanými neprepojeným zákazníkom v ES a zistilo sa, že sú zhodné. Vývozná cena pre tieto transakcie bola preto založená na predajnej cene rumunského vyvážajúceho výrobcu účtovanej jeho prepojenej obchodnej spoločnosti. |
| --- | --- |

(65)

Podstatná časť vývozného predaja ďalšieho vyvážajúceho výrobcu do Spoločenstva sa realizovala dvom spoločnostiam, z ktorých jedna je prepojená s vývozcom a druhá s nim bola prepojená počas určitej časti OP. Druhá spoločnosť nespolupracovala na prešetrovaní, a preto Komisii nebola predložená jej cena odpredaja účtovaná nezávislým zákazníkom v Spoločenstve. Jedinými vývoznými cenami, ktoré boli k dispozícii pre tieto transakcie s dovozcom prepojeným s vývozcom počas určitej časti OP, boli ceny dohodnuté medzi vývozcom a jeho prepojeným dovozcom. Bolo stanovené, že tieto ceny sú ekvivalentné nezávislým trhovým cenám. V skutočnosti porovnanie cien v období, počas ktorého boli tieto dve spoločnosti prepojené, s cenami v období, keď už neboli prepojené, dokázalo, že v účtovaných jednotkových cenách neboli žiadne výrazné rozdiely. Okrem toho sa ceny účtované tomuto prepojenému dovozcovi porovnali s cenami účtovanými neprepojeným zákazníkom v ES a zistilo sa, že sú zhodné. Vývozná cena pre tieto transakcie bola preto založená na predajnej cene rumunského vyvážajúceho výrobcu účtovanej jeho prepojenej obchodnej spoločnosti.

| (66) | V súvislosti s transakciami s ďalšou prepojenou spoločnosťou, ktorá spolupracovala na prešetrovaní, sa zistilo, že prepojená spoločnosť príslušný výrobok transformovala pred tým, ako ho odpredala do Spoločenstva. V takom prípade nie je možné určiť cenu odpredaja príslušného výrobku nezávislému zákazníkovi v Spoločenstve. Bol však získaný dostatočný dôkaz o tom, že by sa cena transferu medzi rumunským vyvážajúcim výrobcom a jeho prepojenou spoločnosťou v Spoločenstve mohla považovať za ekvivalentnú nezávislej trhovej cene za predpokladu, že v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. d) bod i) základného nariadenia bola urobená úprava kvôli rozdielom v úrovniach obchodovania v rámci predaja zo strany pôvodného výrobcu zariadenia. Skutočne sa vykonalo porovnanie cien účtovaných pre všetky modely prepojenému dovozcovi s cenami účtovanými neprepojeným dovozcom. Preto bola vývozná cena založená na cene transferu. |
| --- | --- |

(66)

V súvislosti s transakciami s ďalšou prepojenou spoločnosťou, ktorá spolupracovala na prešetrovaní, sa zistilo, že prepojená spoločnosť príslušný výrobok transformovala pred tým, ako ho odpredala do Spoločenstva. V takom prípade nie je možné určiť cenu odpredaja príslušného výrobku nezávislému zákazníkovi v Spoločenstve. Bol však získaný dostatočný dôkaz o tom, že by sa cena transferu medzi rumunským vyvážajúcim výrobcom a jeho prepojenou spoločnosťou v Spoločenstve mohla považovať za ekvivalentnú nezávislej trhovej cene za predpokladu, že v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. d) bod i) základného nariadenia bola urobená úprava kvôli rozdielom v úrovniach obchodovania v rámci predaja zo strany pôvodného výrobcu zariadenia. Skutočne sa vykonalo porovnanie cien účtovaných pre všetky modely prepojenému dovozcovi s cenami účtovanými neprepojeným dovozcom. Preto bola vývozná cena založená na cene transferu.

| (67) | Prešetrovaním sa dokázalo, že vývozný predaj tretieho vyvážajúceho výrobcu sa realizoval priamo neprepojeným zákazníkom v Spoločenstve. Preto bola vývozná cena stanovená na základe vývozných cien skutočne zaplatených alebo splatných za príslušný výrobok, keď bol predaný prvému nezávislému zákazníkovi v Spoločenstve, ako sa uvádza v odôvodnení (46). |
| --- | --- |

(67)

Prešetrovaním sa dokázalo, že vývozný predaj tretieho vyvážajúceho výrobcu sa realizoval priamo neprepojeným zákazníkom v Spoločenstve. Preto bola vývozná cena stanovená na základe vývozných cien skutočne zaplatených alebo splatných za príslušný výrobok, keď bol predaný prvému nezávislému zákazníkovi v Spoločenstve, ako sa uvádza v odôvodnení (46).

| (68) | Vyvážajúci výrobca požadoval, aby sa časť predaja príslušného výrobku do krajín Spoločenstva vylúčila z výpočtu dumpingu z toho dôvodu, že výroba určitých modelov BRR bola v určitom bode počas OP zastavená. Ako sa však už vysvetlilo, bežným postupom inštitúcií je zohľadňovať vo váženom priemere vývoznej ceny celý predaj príslušného výrobku neprepojeným stranám. Treba tiež poznamenať, že predaj týchto typov príslušného výrobku sa počas OP vyskytoval vo významných objemoch a že sa okrem toho zistilo, že zariadenia vyrábajúce tieto typy BRR neboli demontované a mohli by sa v budúcnosti opätovne používať. Vzhľadom na uvedené skutočnosti bolo toto tvrdenie zamietnuté. |
| --- | --- |

(68)

Vyvážajúci výrobca požadoval, aby sa časť predaja príslušného výrobku do krajín Spoločenstva vylúčila z výpočtu dumpingu z toho dôvodu, že výroba určitých modelov BRR bola v určitom bode počas OP zastavená. Ako sa však už vysvetlilo, bežným postupom inštitúcií je zohľadňovať vo váženom priemere vývoznej ceny celý predaj príslušného výrobku neprepojeným stranám. Treba tiež poznamenať, že predaj týchto typov príslušného výrobku sa počas OP vyskytoval vo významných objemoch a že sa okrem toho zistilo, že zariadenia vyrábajúce tieto typy BRR neboli demontované a mohli by sa v budúcnosti opätovne používať. Vzhľadom na uvedené skutočnosti bolo toto tvrdenie zamietnuté.

3.3.3.   Porovnanie

| (69) | Tam, kde to bolo potrebné, prihliadlo sa vo forme úprav v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia na rozdiely v množstve, v nákladoch na dopravu, poistenie, manipuláciu, nakladanie a vo vedľajších nákladoch a na rozdiely v úveroch, províziách a v úrovni obchodovania. |
| --- | --- |

(69)

Tam, kde to bolo potrebné, prihliadlo sa vo forme úprav v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia na rozdiely v množstve, v nákladoch na dopravu, poistenie, manipuláciu, nakladanie a vo vedľajších nákladoch a na rozdiely v úveroch, províziách a v úrovni obchodovania.

| (70) | Jeden vyvážajúci výrobca požadoval úpravy prihliadajúce na rozdiely v úrovni obchodovania, na mimoriadne logistické náklady, ktoré údajne vznikli pri domácom predaji, ale nie pri vývoznom predaji, a na rozdiely v množstve. Výrobca však svoje požiadavky neodôvodnil a ani prešetrovaním sa nezistilo, či sú tieto požiadavky zaručené. Preto boli zamietnuté. Žiadosť o úpravy prihliadajúce na rozdiely v množstve bola zamietnutá čiastočne, keďže nárokovaný objem nebolo možné podložiť dôkazom získaným na mieste a informáciami uvedenými vo vyplnenom dotazníku vyvážajúceho výrobcu. |
| --- | --- |

(70)

Jeden vyvážajúci výrobca požadoval úpravy prihliadajúce na rozdiely v úrovni obchodovania, na mimoriadne logistické náklady, ktoré údajne vznikli pri domácom predaji, ale nie pri vývoznom predaji, a na rozdiely v množstve. Výrobca však svoje požiadavky neodôvodnil a ani prešetrovaním sa nezistilo, či sú tieto požiadavky zaručené. Preto boli zamietnuté. Žiadosť o úpravy prihliadajúce na rozdiely v množstve bola zamietnutá čiastočne, keďže nárokovaný objem nebolo možné podložiť dôkazom získaným na mieste a informáciami uvedenými vo vyplnenom dotazníku vyvážajúceho výrobcu.

| (71) | Ďalší vyvážajúci výrobca požadoval úpravy prihliadajúce na rozdiely v inflácii, v menových prepočtoch, v úrovni obchodovania a na rozdiely v nepriamych odbytových nákladoch. |
| --- | --- |

(71)

Ďalší vyvážajúci výrobca požadoval úpravy prihliadajúce na rozdiely v inflácii, v menových prepočtoch, v úrovni obchodovania a na rozdiely v nepriamych odbytových nákladoch.

| (72) | V súvislosti so žiadosťou o úpravy prihliadajúce na rozdiely v inflácii treba poznamenať, že miera inflácie v Rumunsku dosahovala počas obdobia prešetrovania hodnotu 10,8 %, čo je ďaleko pod úrovňou hyperinflácie. Keďže sa nezistilo, že by bola ovplyvnená porovnateľnosť cien, požiadavka bola zamietnutá. Vývozca však nesúhlasil s týmto záverom a opätovne predložil svoju žiadosť o úpravy. Nebol však poskytnutý žiadny nový argument alebo dôkaz, ktorý by vyvrátil predchádzajúci záver, a bolo potvrdené, že žiadosť je zamietnutá. Ďalej treba poznamenať, že sa uvažovalo o možnosti štvrťročného hodnotenia, ale vývozca ju odmietol. |
| --- | --- |

(72)

V súvislosti so žiadosťou o úpravy prihliadajúce na rozdiely v inflácii treba poznamenať, že miera inflácie v Rumunsku dosahovala počas obdobia prešetrovania hodnotu 10,8 %, čo je ďaleko pod úrovňou hyperinflácie. Keďže sa nezistilo, že by bola ovplyvnená porovnateľnosť cien, požiadavka bola zamietnutá. Vývozca však nesúhlasil s týmto záverom a opätovne predložil svoju žiadosť o úpravy. Nebol však poskytnutý žiadny nový argument alebo dôkaz, ktorý by vyvrátil predchádzajúci záver, a bolo potvrdené, že žiadosť je zamietnutá. Ďalej treba poznamenať, že sa uvažovalo o možnosti štvrťročného hodnotenia, ale vývozca ju odmietol.

| (73) | V súvislosti s menovými prepočtami vyvážajúci výrobca tvrdil, že sa má poskytnúť lehota v trvaní 60 dní, počas ktorej by sa prejavili zmeny vo výmenných kurzoch v súlade s ustanovením článku 2 ods. 10 písm. j) základného nariadenia. Zistilo sa, že toto ustanovenie sa nemôže uplatniť na tento prípad, keďže sa našiel dôkaz o tom, že počas OP nenastala žiadna trvalá zmena v príslušných výmenných kurzoch, prejavili sa len výkyvy s malou amplitúdou. Preto bola táto žiadosť zamietnutá a menové prepočty boli vo všetkých prípadoch založené na kurze platnom v deň predaja tak, ako je to stanovené v článku 2 ods. 10 písm. j) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(73)

V súvislosti s menovými prepočtami vyvážajúci výrobca tvrdil, že sa má poskytnúť lehota v trvaní 60 dní, počas ktorej by sa prejavili zmeny vo výmenných kurzoch v súlade s ustanovením článku 2 ods. 10 písm. j) základného nariadenia. Zistilo sa, že toto ustanovenie sa nemôže uplatniť na tento prípad, keďže sa našiel dôkaz o tom, že počas OP nenastala žiadna trvalá zmena v príslušných výmenných kurzoch, prejavili sa len výkyvy s malou amplitúdou. Preto bola táto žiadosť zamietnutá a menové prepočty boli vo všetkých prípadoch založené na kurze platnom v deň predaja tak, ako je to stanovené v článku 2 ods. 10 písm. j) základného nariadenia.

| (74) | V súvislosti so žiadosťou o prihliadnutie na rozdiely v obchodovaní sa prešetrovaním dokázalo, že pre určité kategórie zákazníkov, vzhľadom na ktorých bola žiadosť podaná, existovali jednotné a zreteľné rozdiely vo funkciách a cenách na úrovni uvedenej vyvážajúcim výrobcom. Preto bola táto žiadosť prijatá pre tie kategórie zákazníkov, u ktorých sa rozdiely dali dokázať, a čiastočne bola prijatá pre ďalšie kategórie zákazníkov, u ktorých sa zistili menšie rozdiely v porovnaní s rozdielmi uvádzanými vyvážajúcim výrobcom. V tomto druhom prípade bol výpočet úpravy založený na dôkazoch získaných v priestoroch vyvážajúceho výrobcu. |
| --- | --- |

(74)

V súvislosti so žiadosťou o prihliadnutie na rozdiely v obchodovaní sa prešetrovaním dokázalo, že pre určité kategórie zákazníkov, vzhľadom na ktorých bola žiadosť podaná, existovali jednotné a zreteľné rozdiely vo funkciách a cenách na úrovni uvedenej vyvážajúcim výrobcom. Preto bola táto žiadosť prijatá pre tie kategórie zákazníkov, u ktorých sa rozdiely dali dokázať, a čiastočne bola prijatá pre ďalšie kategórie zákazníkov, u ktorých sa zistili menšie rozdiely v porovnaní s rozdielmi uvádzanými vyvážajúcim výrobcom. V tomto druhom prípade bol výpočet úpravy založený na dôkazoch získaných v priestoroch vyvážajúceho výrobcu.

| (75) | Zistilo sa, že žiadosť o prihliadnutie na rozdiely v nepriamych odbytových nákladoch bola zbytočná z dôvodu úprav prihliadajúcich na rozdiely v úrovni obchodovania, a preto bola zamietnutá. |
| --- | --- |

(75)

Zistilo sa, že žiadosť o prihliadnutie na rozdiely v nepriamych odbytových nákladoch bola zbytočná z dôvodu úprav prihliadajúcich na rozdiely v úrovni obchodovania, a preto bola zamietnutá.

| (76) | Na základe pripomienok získaných od vývozcov bolo ďalej opravených niekoľko administratívnych chýb a v súlade s tým boli prepočítané aj dumpingové rozpätia. |
| --- | --- |

(76)

Na základe pripomienok získaných od vývozcov bolo ďalej opravených niekoľko administratívnych chýb a v súlade s tým boli prepočítané aj dumpingové rozpätia.

3.3.4.   Dumpingové rozpätie

| (77) | Porovnaním medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou sa dokázala existencia dumpingu. Dumpingové rozpätie vyjadrené ako percentuálna hodnota dovoznej ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené, je takéto:






  Spoločnosť | Dumpingové rozpätie |
| --- | --- | --- |
| S.C. T.M.K. – Artrom S.A. | 17,8 % |
| S.C. Mittal Steel Roman S.A. | 17,7 % |
| S.C. Silcotub S.A. | 11,7 % |

(77)

Porovnaním medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou sa dokázala existencia dumpingu. Dumpingové rozpätie vyjadrené ako percentuálna hodnota dovoznej ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené, je takéto:

Spoločnosť

Dumpingové rozpätie

S.C. T.M.K. – Artrom S.A.

17,8 %

S.C. Mittal Steel Roman S.A.

17,7 %

S.C. Silcotub S.A.

11,7 %

| (78) | Keďže úroveň spolupráce bola vysoká (viac ako 80 % vývozu príslušného výrobku z Rumunska do krajín Spoločenstva) a neexistoval žiadny dôvod predpokladať, že by sa ktorýkoľvek vyvážajúci výrobca svojvoľne vyhýbal spolupráci, zvyškové dumpingové rozpätie uplatniteľné na všetkých ostatných vývozcov v Rumunsku bolo stanovené v rovnakej výške ako dumpingové rozpätie stanovené pre spolupracujúceho vyvážajúceho vývozcu S.C. T.M.K. Artrom S.A., konkrétne 17,8 %. |
| --- | --- |

(78)

Keďže úroveň spolupráce bola vysoká (viac ako 80 % vývozu príslušného výrobku z Rumunska do krajín Spoločenstva) a neexistoval žiadny dôvod predpokladať, že by sa ktorýkoľvek vyvážajúci výrobca svojvoľne vyhýbal spolupráci, zvyškové dumpingové rozpätie uplatniteľné na všetkých ostatných vývozcov v Rumunsku bolo stanovené v rovnakej výške ako dumpingové rozpätie stanovené pre spolupracujúceho vyvážajúceho vývozcu S.C. T.M.K. Artrom S.A., konkrétne 17,8 %.

3.4.   Rusko

| (79) | Vyplnené dotazníky zaslali dve skupiny vyvážajúcich výrobcov, pričom jedna z nich pozostáva zo štyroch výrobcov a piatich prepojených spoločností (ďalej len „skupina TMK“) a druhú skupinu tvoria dvaja výrobcovia (ďalej len „Pervouralsky a Chelyabinsk“). |
| --- | --- |

(79)

Vyplnené dotazníky zaslali dve skupiny vyvážajúcich výrobcov, pričom jedna z nich pozostáva zo štyroch výrobcov a piatich prepojených spoločností (ďalej len „skupina TMK“) a druhú skupinu tvoria dvaja výrobcovia (ďalej len „Pervouralsky a Chelyabinsk“).

3.4.1.   Nespolupráca skupiny TMK

| (80) | Vyplnené dotazníky, ktoré zaslali všetci štyria výrobcovia a päť prepojených spoločností, boli značne neúplné a vzájomne si protirečiace, a s výnimkou dvoch prepojených spoločností boli ostatné dotazníky zaslané až po konečnom termíne stanovenom pre zasielanie vyplnených dotazníkov. |
| --- | --- |

(80)

Vyplnené dotazníky, ktoré zaslali všetci štyria výrobcovia a päť prepojených spoločností, boli značne neúplné a vzájomne si protirečiace, a s výnimkou dvoch prepojených spoločností boli ostatné dotazníky zaslané až po konečnom termíne stanovenom pre zasielanie vyplnených dotazníkov.

| (81) | Overenie na mieste sa vykonalo u dvoch zo štyroch výrobcov a v jednej prepojenej spoločnosti v Rusku, ale tým sa odhalili ďalšie slabé stránky odpovedí z dotazníkov. U dvoch navštívených výrobcov nebolo možné spoľahlivo stanoviť normálnu hodnotu a vývozné ceny, keďže zoznamy domácich aj vývozných predajov boli značne neúplné; hodnoty a množstvá nezodpovedali faktúram a zistili sa nesprávne kontrolné čísla výrobkov. Okrem toho nebolo možné získať spoľahlivé údaje o výrobných nákladoch. |
| --- | --- |

(81)

Overenie na mieste sa vykonalo u dvoch zo štyroch výrobcov a v jednej prepojenej spoločnosti v Rusku, ale tým sa odhalili ďalšie slabé stránky odpovedí z dotazníkov. U dvoch navštívených výrobcov nebolo možné spoľahlivo stanoviť normálnu hodnotu a vývozné ceny, keďže zoznamy domácich aj vývozných predajov boli značne neúplné; hodnoty a množstvá nezodpovedali faktúram a zistili sa nesprávne kontrolné čísla výrobkov. Okrem toho nebolo možné získať spoľahlivé údaje o výrobných nákladoch.

| (82) | Z dôvodu tejto absolútne neuspokojivej spolupráce s dvomi navštívenými výrobcami, značne nekompletne vyplnených dotazníkov u dvoch ďalších výrobcov skupiny, a predovšetkým vzhľadom na skutočnosť, že jeden výrobca neposkytol žiadne zoznamy predajov a že v stanovenom termíne neboli zaslané žiadne odpovede na upomienky Komisie, bolo rozhodnuté o tom, že sa u ďalších dvoch výrobcov skupiny neuskutočnia overovacie návštevy. |
| --- | --- |

(82)

Z dôvodu tejto absolútne neuspokojivej spolupráce s dvomi navštívenými výrobcami, značne nekompletne vyplnených dotazníkov u dvoch ďalších výrobcov skupiny, a predovšetkým vzhľadom na skutočnosť, že jeden výrobca neposkytol žiadne zoznamy predajov a že v stanovenom termíne neboli zaslané žiadne odpovede na upomienky Komisie, bolo rozhodnuté o tom, že sa u ďalších dvoch výrobcov skupiny neuskutočnia overovacie návštevy.

| (83) | Len dvaja z troch prepojených dovozcov poskytli kompletnejšie vyplnené dotazníky, z ktorých len jeden bol overiteľný, keďže výpis odpredajov druhého prepojeného dovozcu bol značne nekompletný. Takže aj prepojení dovozcovia spolupracovali len čiastočne a skutočne na veľmi slabej úrovni. |
| --- | --- |

(83)

Len dvaja z troch prepojených dovozcov poskytli kompletnejšie vyplnené dotazníky, z ktorých len jeden bol overiteľný, keďže výpis odpredajov druhého prepojeného dovozcu bol značne nekompletný. Takže aj prepojení dovozcovia spolupracovali len čiastočne a skutočne na veľmi slabej úrovni.

| (84) | Skupina TMK tvrdila, že nemôže riadne spolupracovať z dôvodu výberu kontrolných čísiel výrobkov, ktoré boli podľa ich názoru neprimerané vzhľadom na značne rozmanitý sortiment výrobkov štyroch výrobcov. Treba však poznamenať, že klasifikácia príslušného výrobku v navrhovanej štruktúre kontrolných čísiel výrobkov nespôsobovala problémy žiadnemu výrobcovi v Spoločenstve ani ďalším vyvážajúcim výrobcom, z ktorých niektorí tiež vyrábali veľa rozličných BRR. Preto bolo toto tvrdenie zamietnuté. |
| --- | --- |

(84)

Skupina TMK tvrdila, že nemôže riadne spolupracovať z dôvodu výberu kontrolných čísiel výrobkov, ktoré boli podľa ich názoru neprimerané vzhľadom na značne rozmanitý sortiment výrobkov štyroch výrobcov. Treba však poznamenať, že klasifikácia príslušného výrobku v navrhovanej štruktúre kontrolných čísiel výrobkov nespôsobovala problémy žiadnemu výrobcovi v Spoločenstve ani ďalším vyvážajúcim výrobcom, z ktorých niektorí tiež vyrábali veľa rozličných BRR. Preto bolo toto tvrdenie zamietnuté.

| (85) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa rozhodlo o tom, že nie je možné stanoviť dumpingové rozpätie pre skupinu TMK na základe jej vlastných údajov. Preto sa dumpingové rozpätie určilo na základe dostupných údajov v súlade s článkom 18 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(85)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa rozhodlo o tom, že nie je možné stanoviť dumpingové rozpätie pre skupinu TMK na základe jej vlastných údajov. Preto sa dumpingové rozpätie určilo na základe dostupných údajov v súlade s článkom 18 základného nariadenia.

3.4.1.1.   Normálna hodnota

| (86) | V tomto prípade sa zistilo, že informácie o normálnej hodnote platné pre Pervouralsky a Chelyabinsk predstavujú najvhodnejšie dostupné údaje podľa článku 18 základného nariadenia. Zdá sa, že tieto informácie skutočne najlepšie vystihovali situáciu na ruskom trhu. |
| --- | --- |

(86)

V tomto prípade sa zistilo, že informácie o normálnej hodnote platné pre Pervouralsky a Chelyabinsk predstavujú najvhodnejšie dostupné údaje podľa článku 18 základného nariadenia. Zdá sa, že tieto informácie skutočne najlepšie vystihovali situáciu na ruskom trhu.

| (87) | Na základe článku 2 ods. 5 základného nariadenia sa cena plynu použitá pri výpočte výrobných nákladov v podnete upravila rovnakým spôsobom ako u dvoch spolupracujúcich výrobcov tak, ako sa uvádza v odôvodneniach (94) až (99), aby vyjadrovala trhové ceny plynu počas OP. |
| --- | --- |

(87)

Na základe článku 2 ods. 5 základného nariadenia sa cena plynu použitá pri výpočte výrobných nákladov v podnete upravila rovnakým spôsobom ako u dvoch spolupracujúcich výrobcov tak, ako sa uvádza v odôvodneniach (94) až (99), aby vyjadrovala trhové ceny plynu počas OP.

3.4.1.2.   Vývozná cena

| (88) | Vývozná cena sa vypočítala na základe údajov Eurostatu pre OP zredukovaných o množstvá a hodnoty získané od dvoch spolupracujúcich výrobcov, ktorí sú uvedení ako poslední v odôvodnení (91). |
| --- | --- |

(88)

Vývozná cena sa vypočítala na základe údajov Eurostatu pre OP zredukovaných o množstvá a hodnoty získané od dvoch spolupracujúcich výrobcov, ktorí sú uvedení ako poslední v odôvodnení (91).

3.4.1.3.   Porovnanie

| (89) | Podľa článku 2 ods. 10 základného nariadenia sa urobili úpravy vo vývoznej cene vzhľadom na náklady na dopravu a poistenie a vzhľadom na provízie, a to na základe informácií uvedených v podnete. |
| --- | --- |

(89)

Podľa článku 2 ods. 10 základného nariadenia sa urobili úpravy vo vývoznej cene vzhľadom na náklady na dopravu a poistenie a vzhľadom na provízie, a to na základe informácií uvedených v podnete.

3.4.1.4.   Dumpingové rozpätie

| (90) | Porovnaním normálnej hodnoty a vývoznej ceny sa dokázala existencia dumpingu. Dumpingové rozpätie vyjadrené ako percentuálna hodnota dovoznej ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené, je takéto:






  Spoločnosť | Dumpingové rozpätie |
| --- | --- | --- |
| Volzhsky Pipe Works, otvorená akciová spoločnosť, akciová spoločnosť Taganrog Metallurgical Works, Sinarsky Pipe Works, otvorená akciová spoločnosť a Seversky Tube Works, otvorená akciová spoločnosť | 35,8 % |

(90)

Porovnaním normálnej hodnoty a vývoznej ceny sa dokázala existencia dumpingu. Dumpingové rozpätie vyjadrené ako percentuálna hodnota dovoznej ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené, je takéto:

Spoločnosť

Dumpingové rozpätie

Volzhsky Pipe Works, otvorená akciová spoločnosť, akciová spoločnosť Taganrog Metallurgical Works, Sinarsky Pipe Works, otvorená akciová spoločnosť a Seversky Tube Works, otvorená akciová spoločnosť

35,8 %

3.4.2.   Pervouralsky a Chelyabinsk

| (91) | Spoločnosti Chelyabinsk a Pervouralsky boli v priebehu OP samostatnými právnymi subjektami, ale od konca roku 2004 sú prepojené, keďže Chelyabinsk vlastní väčšinu akcií spoločnosti Pervouralsky a priamo kontroluje a riadi túto spoločnosť. Preto sa má tejto skupine uložiť len jedna daň. |
| --- | --- |

(91)

Spoločnosti Chelyabinsk a Pervouralsky boli v priebehu OP samostatnými právnymi subjektami, ale od konca roku 2004 sú prepojené, keďže Chelyabinsk vlastní väčšinu akcií spoločnosti Pervouralsky a priamo kontroluje a riadi túto spoločnosť. Preto sa má tejto skupine uložiť len jedna daň.

3.4.2.1.   Normálna hodnota

| (92) | U obidvoch vyvážajúcich výrobcov bol domáci predaj výrobku reprezentatívny podľa definície uvedenej v odôvodnení (41). V súlade s metodikou uvedenou v odôvodneniach (42) až (45) boli stanovené normálne hodnoty v závislosti od typu vyváženého výrobku, na základe predajných cien všetkých predajov, predajných cien len ziskových predajov alebo na základe vytvorených normálnych hodnôt. |
| --- | --- |

(92)

U obidvoch vyvážajúcich výrobcov bol domáci predaj výrobku reprezentatívny podľa definície uvedenej v odôvodnení (41). V súlade s metodikou uvedenou v odôvodneniach (42) až (45) boli stanovené normálne hodnoty v závislosti od typu vyváženého výrobku, na základe predajných cien všetkých predajov, predajných cien len ziskových predajov alebo na základe vytvorených normálnych hodnôt.

| (93) | Zistilo sa, že rozdelenie nákladov spoločnosti pre určité jednotlivé typy výrobku nevyjadrovalo ani veľké rozdiely v cenách domáceho predaja, ani významné hnacie mechanizmy nákladov. Preto sa muselo považovať za nespoľahlivé. Z toho dôvodu sa použili údaje podľa článku 18 základného nariadenia. V tomto prípade sa zisk pre celú skupinu vypočítal na základe všetkých predajov príslušného výrobku, čo sa následne použilo na stanovenie normálnych hodnôt. |
| --- | --- |

(93)

Zistilo sa, že rozdelenie nákladov spoločnosti pre určité jednotlivé typy výrobku nevyjadrovalo ani veľké rozdiely v cenách domáceho predaja, ani významné hnacie mechanizmy nákladov. Preto sa muselo považovať za nespoľahlivé. Z toho dôvodu sa použili údaje podľa článku 18 základného nariadenia. V tomto prípade sa zisk pre celú skupinu vypočítal na základe všetkých predajov príslušného výrobku, čo sa následne použilo na stanovenie normálnych hodnôt.

| (94) | V súvislosti s výrobnými nákladmi, predovšetkým s nákladmi na energiu, sa počas prešetrovania zistilo, že ceny za elektrickú energiu zaplatené obidvomi spoločnosťami reálne vyjadrovali skutočné výrobné náklady na nákup elektrickej energie. V tomto prípade to dokazovala skutočnosť, že ceny elektrickej energie boli v súlade s cenami na medzinárodnom trhu, v porovnaní s takými krajinami ako Nórsko a Kanada, ktoré tiež využívajú energiu z vodných elektrární. To isté sa však nedá povedať o cenách plynu. V skutočnosti sa zistilo, že ceny plynu zaplatené obidvomi spoločnosťami nevyjadrovali reálne náklady na nákup plynu. |
| --- | --- |

(94)

V súvislosti s výrobnými nákladmi, predovšetkým s nákladmi na energiu, sa počas prešetrovania zistilo, že ceny za elektrickú energiu zaplatené obidvomi spoločnosťami reálne vyjadrovali skutočné výrobné náklady na nákup elektrickej energie. V tomto prípade to dokazovala skutočnosť, že ceny elektrickej energie boli v súlade s cenami na medzinárodnom trhu, v porovnaní s takými krajinami ako Nórsko a Kanada, ktoré tiež využívajú energiu z vodných elektrární. To isté sa však nedá povedať o cenách plynu. V skutočnosti sa zistilo, že ceny plynu zaplatené obidvomi spoločnosťami nevyjadrovali reálne náklady na nákup plynu.

| (95) | Na základe údajov získaných od ruského dodávateľa plynu OAO Gazprom uverejnených v jeho výročnej správe za rok 2004 bolo stanovené, že domáca cena plynu zaplatená dvomi ruskými výrobcami bola omnoho nižšia ako priemerné vývozné ceny z Ruska do západnej aj východnej časti Európy. V tejto správe je uvedené: „Od skupiny Gazprom sa požaduje, aby dodávala zemný plyn ruským zákazníkom za ceny regulované Federálnou tarifnou službou, keďže v súčasnosti sú tieto ceny nižšie ako medzinárodné ceny zemného plynu.“ A ďalej: „OAO Gazprom spolu s Ruskou federáciou sa usilujú o optimalizáciu regulovaných veľkoobchodných cien plynu“. Okrem toho bola cenu plynu zaplatená dvomi ruskými výrobcami výrazne nižšia ako cena plynu zaplatená rumunskými výrobcami a výrobcami v Spoločenstve. |
| --- | --- |

(95)

Na základe údajov získaných od ruského dodávateľa plynu OAO Gazprom uverejnených v jeho výročnej správe za rok 2004 bolo stanovené, že domáca cena plynu zaplatená dvomi ruskými výrobcami bola omnoho nižšia ako priemerné vývozné ceny z Ruska do západnej aj východnej časti Európy. V tejto správe je uvedené: „Od skupiny Gazprom sa požaduje, aby dodávala zemný plyn ruským zákazníkom za ceny regulované Federálnou tarifnou službou, keďže v súčasnosti sú tieto ceny nižšie ako medzinárodné ceny zemného plynu.“ A ďalej: „OAO Gazprom spolu s Ruskou federáciou sa usilujú o optimalizáciu regulovaných veľkoobchodných cien plynu“. Okrem toho bola cenu plynu zaplatená dvomi ruskými výrobcami výrazne nižšia ako cena plynu zaplatená rumunskými výrobcami a výrobcami v Spoločenstve.

| (96) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti bolo rozhodnuté o tom, že ceny plynu zaplatené dvomi ruskými výrobcami BRR počas obdobia prešetrovania nemohli reálne vyjadrovať náklady súvisiace s výrobou a distribúciou plynu. |
| --- | --- |

(96)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti bolo rozhodnuté o tom, že ceny plynu zaplatené dvomi ruskými výrobcami BRR počas obdobia prešetrovania nemohli reálne vyjadrovať náklady súvisiace s výrobou a distribúciou plynu.

| (97) | Preto podľa článku 2 ods. 5 základného nariadenia sa náklady na plyn u dvoch ruských vyvážajúcich výrobcov upravili tak, aby vyjadrovali trhové ceny plynu počas OP, a to na základe ceny plynu vyvážaného do západnej Európy bez dopravných nákladov a spotrebnej dane. |
| --- | --- |

(97)

Preto podľa článku 2 ods. 5 základného nariadenia sa náklady na plyn u dvoch ruských vyvážajúcich výrobcov upravili tak, aby vyjadrovali trhové ceny plynu počas OP, a to na základe ceny plynu vyvážaného do západnej Európy bez dopravných nákladov a spotrebnej dane.

| (98) | Obidvaja výrobcovia tvrdili, že náklady na plyn boli riadne uvedené v ich účtovných záznamoch a že úprava v súlade s článkom 2 ods. 5 základného nariadenia nebola opodstatnená. V súvislosti s tým sa nespochybňuje skutočnosť, že spoločnosti správne zúčtovali ceny zaplatené za plyn dodávateľovi. Úprava je však odôvodnená skutočnosťou, že cena zakúpeného plynu nevyjadruje reálne náklady na výrobu a distribúciu plynu. |
| --- | --- |

(98)

Obidvaja výrobcovia tvrdili, že náklady na plyn boli riadne uvedené v ich účtovných záznamoch a že úprava v súlade s článkom 2 ods. 5 základného nariadenia nebola opodstatnená. V súvislosti s tým sa nespochybňuje skutočnosť, že spoločnosti správne zúčtovali ceny zaplatené za plyn dodávateľovi. Úprava je však odôvodnená skutočnosťou, že cena zakúpeného plynu nevyjadruje reálne náklady na výrobu a distribúciu plynu.

| (99) | Dvaja výrobcovia ďalej tvrdili, že nebolo dokázané, že ceny účtované Gazpromom priemyselným používateľom boli pod úrovňou návratnosti nákladov. Mnohé verejne dostupné zdroje však potvrdzujú postoj Komisie, okrem iného aj informačný materiál „Ekonomický prieskum Ruskej federácie, 2004“, ktorý uverejnila OECD v júli 2004. |
| --- | --- |

(99)

Dvaja výrobcovia ďalej tvrdili, že nebolo dokázané, že ceny účtované Gazpromom priemyselným používateľom boli pod úrovňou návratnosti nákladov. Mnohé verejne dostupné zdroje však potvrdzujú postoj Komisie, okrem iného aj informačný materiál „Ekonomický prieskum Ruskej federácie, 2004“, ktorý uverejnila OECD v júli 2004.

3.4.2.2.   Vývozná cena

| (100) | Všetky predaje na vývoz do Spoločenstva sa realizovali priamo nezávislým zákazníkom, a preto bola vývozná cena stanovená tak, ako sa uvádza v odôvodnení (46). |
| --- | --- |

(100)

Všetky predaje na vývoz do Spoločenstva sa realizovali priamo nezávislým zákazníkom, a preto bola vývozná cena stanovená tak, ako sa uvádza v odôvodnení (46).

3.4.2.3.   Porovnanie

| (101) | Úpravy v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia sa urobili v súvislosti s nákladmi na dopravu, manipuláciu, nakladanie, balenie a s vedľajšími nákladmi a províziami. |
| --- | --- |

(101)

Úpravy v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia sa urobili v súvislosti s nákladmi na dopravu, manipuláciu, nakladanie, balenie a s vedľajšími nákladmi a províziami.

3.4.2.4.   Dumpingové rozpätie

| (102) | Porovnaním normálnej hodnoty s vývoznou cenou bola dokázaná existencia dumpingu. Dumpingové rozpätie vyjadrené ako percentuálna hodnota dovoznej ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené, je takéto:






  Spoločnosť | Dumpingové rozpätie |
| --- | --- | --- |
| Akciová spoločnosť Chelyabinsk Tube Rolling Plant a Akciová spoločnosť Company Pervouralsky Novotrubny Works | 24,1 % |

(102)

Porovnaním normálnej hodnoty s vývoznou cenou bola dokázaná existencia dumpingu. Dumpingové rozpätie vyjadrené ako percentuálna hodnota dovoznej ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené, je takéto:

Spoločnosť

Dumpingové rozpätie

Akciová spoločnosť Chelyabinsk Tube Rolling Plant a Akciová spoločnosť Company Pervouralsky Novotrubny Works

24,1 %

3.4.3.   Záver o dumpingu v súvislosti s Ruskom

| (103) | Keďže spoločnosti uvedené v odôvodnení (79) predstavujú celý vývozný predaj z Ruska do krajín Spoločenstva, zvyškové dumpingové rozpätie bolo stanovené v rovnakej výške ako dumpingové rozpätie stanovené pre nespolupracujúcu skupinu vyvážajúcich výrobcov, konkrétne 35,8 %. |
| --- | --- |

(103)

Keďže spoločnosti uvedené v odôvodnení (79) predstavujú celý vývozný predaj z Ruska do krajín Spoločenstva, zvyškové dumpingové rozpätie bolo stanovené v rovnakej výške ako dumpingové rozpätie stanovené pre nespolupracujúcu skupinu vyvážajúcich výrobcov, konkrétne 35,8 %.

3.5.   Ukrajina

3.5.1.   THP (Trhovohospodársky prístup)

| (104) | Keď sa toto prešetrovanie začalo, článok 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia bol uplatniteľný na Ukrajinu. V tomto článku sa uvádza, že v rámci postupu pri antidumpingovom prešetrovaní v súvislosti s dovozom s pôvodom na Ukrajine sa normálna hodnota určí v súlade s odsekmi 1 až 6 uvedeného článku pre tých výrobcov, o ktorých sa zistilo, že vyhovujú podmienkam stanoveným v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(104)

Keď sa toto prešetrovanie začalo, článok 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia bol uplatniteľný na Ukrajinu. V tomto článku sa uvádza, že v rámci postupu pri antidumpingovom prešetrovaní v súvislosti s dovozom s pôvodom na Ukrajine sa normálna hodnota určí v súlade s odsekmi 1 až 6 uvedeného článku pre tých výrobcov, o ktorých sa zistilo, že vyhovujú podmienkam stanoveným v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia.

| (105) | Stručne a len ako jednoduchý odkaz sú tieto podmienky, ktorých splnenie musia žiadajúce spoločnosti dokázať, uvedené v súhrnnej forme:






  — | obchodné rozhodnutia sa prijímajú ako reakcia na trhové signály, bez výrazné zasahovania štátu, pričom náklady vyjadrujú trhové hodnoty; |
| --- | --- | --- |

(105)

Stručne a len ako jednoduchý odkaz sú tieto podmienky, ktorých splnenie musia žiadajúce spoločnosti dokázať, uvedené v súhrnnej forme:

—

obchodné rozhodnutia sa prijímajú ako reakcia na trhové signály, bez výrazné zasahovania štátu, pričom náklady vyjadrujú trhové hodnoty;

| — | firmy vedú jeden jednoznačný súbor základných účtovných záznamov, ktoré sa podrobujú nezávislému auditu v súlade s medzinárodnými účtovnými normami a uplatňujú sa pre všetky účely; |
| --- | --- |

—

firmy vedú jeden jednoznačný súbor základných účtovných záznamov, ktoré sa podrobujú nezávislému auditu v súlade s medzinárodnými účtovnými normami a uplatňujú sa pre všetky účely;

| — | neexistujú žiadne deštruktívne prvky prenesené z bývalého systému netrhového hospodárstva; |
| --- | --- |

—

neexistujú žiadne deštruktívne prvky prenesené z bývalého systému netrhového hospodárstva;

| — | právna istota a stabilita je zaručená zákonmi o konkurze a majetkovými zákonmi; |
| --- | --- |

—

právna istota a stabilita je zaručená zákonmi o konkurze a majetkovými zákonmi;

| — | konverzia menových kurzov sa uskutočňuje prostredníctvom trhového kurzu; |
| --- | --- |

—

konverzia menových kurzov sa uskutočňuje prostredníctvom trhového kurzu;

| (106) | Tri skupiny ukrajinských vyvážajúcich výrobcov požiadali o udelenie THP podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia a vyplnili formulár žiadosti o THP pre vyvážajúcich výrobcov. |
| --- | --- |

(106)

Tri skupiny ukrajinských vyvážajúcich výrobcov požiadali o udelenie THP podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia a vyplnili formulár žiadosti o THP pre vyvážajúcich výrobcov.

| (107) | Komisia vyhľadala a overila v priestoroch týchto spoločností všetky potrebné informácie poskytnuté v ich žiadostiach o THP. |
| --- | --- |

(107)

Komisia vyhľadala a overila v priestoroch týchto spoločností všetky potrebné informácie poskytnuté v ich žiadostiach o THP.

| (108) | Prešetrovaním sa dokázalo, že tri skupiny uvedených ukrajinských vyvážajúcich výrobcov splnili všetky požadované podmienky, a preto sa im bolo udelený THP. |
| --- | --- |

(108)

Prešetrovaním sa dokázalo, že tri skupiny uvedených ukrajinských vyvážajúcich výrobcov splnili všetky požadované podmienky, a preto sa im bolo udelený THP.

| (109) | Predstavitelia výrobného odvetvia Spoločenstva, ktorým sa poskytla možnosť pripomienkovať toto rozhodnutie, namietali, že mnohé z piatich kritérií uvedených v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia neboli splnené všetkými vyvážajúcimi výrobcami. Predstavitelia výrobného odvetvia Spoločenstva tvrdili, že i) štát môže znovu prevziať kontrolu nad určitými privatizovanými vyvážajúcimi výrobcami; ii) štát zasahoval do ich každodenných rozhodnutí; iii) právne predpisy a zákony platné na Ukrajine počas OP v súvislosti s prácou, konkurzom a majetkom nezaručovali riadne podmienky trhového hospodárstva; a iv) zasahovanie štátu sa prejavilo v súvislosti s vývoznými predajnými cenami a nákladmi na vstupy. Pripomienky predstaviteľov výrobného odvetvia Spoločenstva boli riadne zohľadnené. |
| --- | --- |

(109)

Predstavitelia výrobného odvetvia Spoločenstva, ktorým sa poskytla možnosť pripomienkovať toto rozhodnutie, namietali, že mnohé z piatich kritérií uvedených v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia neboli splnené všetkými vyvážajúcimi výrobcami. Predstavitelia výrobného odvetvia Spoločenstva tvrdili, že i) štát môže znovu prevziať kontrolu nad určitými privatizovanými vyvážajúcimi výrobcami; ii) štát zasahoval do ich každodenných rozhodnutí; iii) právne predpisy a zákony platné na Ukrajine počas OP v súvislosti s prácou, konkurzom a majetkom nezaručovali riadne podmienky trhového hospodárstva; a iv) zasahovanie štátu sa prejavilo v súvislosti s vývoznými predajnými cenami a nákladmi na vstupy. Pripomienky predstaviteľov výrobného odvetvia Spoločenstva boli riadne zohľadnené.

| (110) | Tieto pripomienky však neboli dostatočným dôkazom, že by nebola splnená ktorákoľvek z piatich podmienok, na základe ktorých sa podľa článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia analyzovali uvedené žiadosti ukrajinských vyvážajúcich výrobcov o THP. V skutočnosti sa prešetrovaním zistilo, že zo strany štátu nedošlo k žiadnemu závažnému zasahovaniu do obchodných rozhodnutí spoločností. |
| --- | --- |

(110)

Tieto pripomienky však neboli dostatočným dôkazom, že by nebola splnená ktorákoľvek z piatich podmienok, na základe ktorých sa podľa článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia analyzovali uvedené žiadosti ukrajinských vyvážajúcich výrobcov o THP. V skutočnosti sa prešetrovaním zistilo, že zo strany štátu nedošlo k žiadnemu závažnému zasahovaniu do obchodných rozhodnutí spoločností.

| (111) | V tejto súvislosti sa môže pripomenúť, že čiastočné štátne vlastníctvo nie je v súlade s postupom Komisie ako také dostatočným dôvodom predpokladať, že nebola splnená podmienka 1 článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(111)

V tejto súvislosti sa môže pripomenúť, že čiastočné štátne vlastníctvo nie je v súlade s postupom Komisie ako také dostatočným dôvodom predpokladať, že nebola splnená podmienka 1 článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia.

| (112) | Ďalej sa zistilo, že náklady na hlavné vstupy vyjadrovali trhové hodnoty. |
| --- | --- |

(112)

Ďalej sa zistilo, že náklady na hlavné vstupy vyjadrovali trhové hodnoty.

| (113) | Zistilo sa, že ceny plynu a elektrickej energie boli v súlade s priemernými cenami na Ukrajine, hoci boli nižšie ako ceny v Európe a na iných trhoch. Nepovažovalo sa to však za dostatočný dôvod predpokladať, že podmienka 1 nebola splnená, keďže plyn a elektrická energia predstavujú len relatívne menšiu časť nákladov na výrobu BRR a keďže sa zistilo, že tieto ceny boli skreslené, upravili sa na účely výpočtu dumpingu na trhové ceny [pozri odôvodnenia (119) až (127)]. |
| --- | --- |

(113)

Zistilo sa, že ceny plynu a elektrickej energie boli v súlade s priemernými cenami na Ukrajine, hoci boli nižšie ako ceny v Európe a na iných trhoch. Nepovažovalo sa to však za dostatočný dôvod predpokladať, že podmienka 1 nebola splnená, keďže plyn a elektrická energia predstavujú len relatívne menšiu časť nákladov na výrobu BRR a keďže sa zistilo, že tieto ceny boli skreslené, upravili sa na účely výpočtu dumpingu na trhové ceny [pozri odôvodnenia (119) až (127)].

| (114) | Navyše sa prešetrovaním dokázalo, že právne predpisy a zákony platné na Ukrajine v súvislosti s podmienkami zamestnanosti a s pracovnými podmienkami boli v súlade so zásadami trhového hospodárstva. Predovšetkým sa zistilo, že tri skupiny vyvážajúcich výrobcov mohli slobodne prijímať a prepúšťať svojich pracovníkov. |
| --- | --- |

(114)

Navyše sa prešetrovaním dokázalo, že právne predpisy a zákony platné na Ukrajine v súvislosti s podmienkami zamestnanosti a s pracovnými podmienkami boli v súlade so zásadami trhového hospodárstva. Predovšetkým sa zistilo, že tri skupiny vyvážajúcich výrobcov mohli slobodne prijímať a prepúšťať svojich pracovníkov.

| (115) | Podobne žiadny argument predložený predstaviteľmi výrobného odvetvia Spoločenstva nebol schopný spochybniť záver Komisie o tom, že zákony o konkurze a majetkové zákony zaručovali u troch skupín vývozcov správne podmienky trhového hospodárstva. |
| --- | --- |

(115)

Podobne žiadny argument predložený predstaviteľmi výrobného odvetvia Spoločenstva nebol schopný spochybniť záver Komisie o tom, že zákony o konkurze a majetkové zákony zaručovali u troch skupín vývozcov správne podmienky trhového hospodárstva.

| (116) | Preto neexistoval žiadny dôvod na neudelenie THP pre tri skupiny ukrajinských vyvážajúcich výrobcov. Táto otázka sa konzultovala s poradným výborom, ktorý nemal námietky voči záverom Komisie. |
| --- | --- |

(116)

Preto neexistoval žiadny dôvod na neudelenie THP pre tri skupiny ukrajinských vyvážajúcich výrobcov. Táto otázka sa konzultovala s poradným výborom, ktorý nemal námietky voči záverom Komisie.

3.5.2.   Výpočet dumpingu

| (117) | Tri skupiny vyvážajúcich výrobcov zaslali vyplnené dotazníky. Jedna skupina pozostávala z dvoch výrobcov a dvoch prepojených obchodníkov, ďalšiu skupinu tvorili jeden výrobca a dvaja prepojení obchodníci, zatiaľ čo posledný vyvážajúci výrobca nemal žiadnu prepojenú spoločnosť podieľajúcu sa na výrobe alebo predaji príslušného výrobku. |
| --- | --- |

(117)

Tri skupiny vyvážajúcich výrobcov zaslali vyplnené dotazníky. Jedna skupina pozostávala z dvoch výrobcov a dvoch prepojených obchodníkov, ďalšiu skupinu tvorili jeden výrobca a dvaja prepojení obchodníci, zatiaľ čo posledný vyvážajúci výrobca nemal žiadnu prepojenú spoločnosť podieľajúcu sa na výrobe alebo predaji príslušného výrobku.

3.5.3.   Normálna hodnota

| (118) | Pre všetky tri skupiny vyvážajúcich výrobcov bola celková hodnota domáceho predaja podobného výrobku reprezentatívna podľa definície uvedenej v odôvodnení (41). Pre niektoré typy výrobkov bola normálna hodnota založená na cenách zaplatených alebo splatných v rámci bežného obchodovania nezávislými zákazníkmi na Ukrajine a pre tie typy výrobkov, u ktorých domáci predaj nepostačoval na to, aby sa považoval za reprezentatívny, alebo sa neuskutočnil v rámci bežného obchodovania, sa normálna hodnota zostavila podľa postupu uvedeného v odôvodnení (45). |
| --- | --- |

(118)

Pre všetky tri skupiny vyvážajúcich výrobcov bola celková hodnota domáceho predaja podobného výrobku reprezentatívna podľa definície uvedenej v odôvodnení (41). Pre niektoré typy výrobkov bola normálna hodnota založená na cenách zaplatených alebo splatných v rámci bežného obchodovania nezávislými zákazníkmi na Ukrajine a pre tie typy výrobkov, u ktorých domáci predaj nepostačoval na to, aby sa považoval za reprezentatívny, alebo sa neuskutočnil v rámci bežného obchodovania, sa normálna hodnota zostavila podľa postupu uvedeného v odôvodnení (45).

| (119) | V súvislosti s výrobnými nákladmi, predovšetkým s nákladmi na energiu, sa počas prešetrovania zistilo, že ceny energie zaplatené tromi skupinami spoločností boli regulované štátom a boli výrazne nižšie ako medzinárodné ceny. |
| --- | --- |

(119)

V súvislosti s výrobnými nákladmi, predovšetkým s nákladmi na energiu, sa počas prešetrovania zistilo, že ceny energie zaplatené tromi skupinami spoločností boli regulované štátom a boli výrazne nižšie ako medzinárodné ceny.

| (120) | Ceny účtované ukrajinskými štátom vlastnenými a/alebo štátom riadenými dodávateľmi elektrickej energie trom skupinám vyvážajúcich výrobcov sa porovnali s cenami v Rumunsku, ako aj s cenami v Spoločenstve pre rovnakú všeobecnú kategóriu odberateľov elektrickej energie. Vo všetkých prípadoch sa zistilo, že tieto ceny boli výrazne nižšie ako ceny v Rumunsku a v krajinách Spoločenstva, a dospelo sa k záveru, že ceny elektrickej energie zaplatené ukrajinskými vývozcami nevyjadrovali skutočné výrobné a odbytové náklady na zakúpenú elektrickú energiu. |
| --- | --- |

(120)

Ceny účtované ukrajinskými štátom vlastnenými a/alebo štátom riadenými dodávateľmi elektrickej energie trom skupinám vyvážajúcich výrobcov sa porovnali s cenami v Rumunsku, ako aj s cenami v Spoločenstve pre rovnakú všeobecnú kategóriu odberateľov elektrickej energie. Vo všetkých prípadoch sa zistilo, že tieto ceny boli výrazne nižšie ako ceny v Rumunsku a v krajinách Spoločenstva, a dospelo sa k záveru, že ceny elektrickej energie zaplatené ukrajinskými vývozcami nevyjadrovali skutočné výrobné a odbytové náklady na zakúpenú elektrickú energiu.

| (121) | Traja spolupracujúci ukrajinskí vývozcovia odporovali týmto záverom a tvrdili, že náklady uvedené v ich účtovných záznamoch vyjadrujú cenu skutočne zaplatenú ich dodávateľom elektrickej energie. Žiadny z predložených argumentov však nedokázal vysvetliť zistené rozdiely v porovnaní s cenami v Rumunsku a s priemernými cenami v krajinách Spoločenstva, takže uvedené závery boli potvrdené. |
| --- | --- |

(121)

Traja spolupracujúci ukrajinskí vývozcovia odporovali týmto záverom a tvrdili, že náklady uvedené v ich účtovných záznamoch vyjadrujú cenu skutočne zaplatenú ich dodávateľom elektrickej energie. Žiadny z predložených argumentov však nedokázal vysvetliť zistené rozdiely v porovnaní s cenami v Rumunsku a s priemernými cenami v krajinách Spoločenstva, takže uvedené závery boli potvrdené.

| (122) | Rovnaký prístup sa uplatnil aj v prípade cien plynu. Porovnaním sa dokázalo, že ceny plynu účtované ukrajinským vývozcom štátom vlastnenými a/alebo štátom riadenými dodávateľmi boli približne o polovicu nižšie ako ceny v Rumunsku a výrazne nižšie ako priemerné ceny účtované za plyn v Spoločenstve rovnakej všeobecnej kategórii odberateľov. |
| --- | --- |

(122)

Rovnaký prístup sa uplatnil aj v prípade cien plynu. Porovnaním sa dokázalo, že ceny plynu účtované ukrajinským vývozcom štátom vlastnenými a/alebo štátom riadenými dodávateľmi boli približne o polovicu nižšie ako ceny v Rumunsku a výrazne nižšie ako priemerné ceny účtované za plyn v Spoločenstve rovnakej všeobecnej kategórii odberateľov.

| (123) | Počas OP Ukrajina dostávala veľkú časť svojich dodávok plynu z Ruska. OAO Gazprom uviedol vo svojej výročnej správe za rok 2004, že: „Keďže OAO Gazprom dodával plyn do štátov SNŠ, usiloval sa o dosiahnutie svojho hlavného strategického cieľa zabezpečiť prostredie pre bezprekážkový tranzit ruského plynu do Európy cez jeho územie“ a ďalej že: „Vo vykazovanom roku sa 84,9 % celkového objemu plynu dodaného na Ukrajinu [...] považovalo za platbu za tranzitné služby.“ Vývozná ceny plynu z Ruska na Ukrajinu preto nemôže slúžiť ako správny základ pre porovnanie za účelom stanovenia toho, či ceny plynu platené ukrajinskými vývozcami vyjadrovali náklady súvisiace s výrobou a predajom kupovaného plynu, keďže táto vývozná cena môže byť ovplyvnená dohodou o výmennom obchode. |
| --- | --- |

(123)

Počas OP Ukrajina dostávala veľkú časť svojich dodávok plynu z Ruska. OAO Gazprom uviedol vo svojej výročnej správe za rok 2004, že: „Keďže OAO Gazprom dodával plyn do štátov SNŠ, usiloval sa o dosiahnutie svojho hlavného strategického cieľa zabezpečiť prostredie pre bezprekážkový tranzit ruského plynu do Európy cez jeho územie“ a ďalej že: „Vo vykazovanom roku sa 84,9 % celkového objemu plynu dodaného na Ukrajinu [...] považovalo za platbu za tranzitné služby.“ Vývozná ceny plynu z Ruska na Ukrajinu preto nemôže slúžiť ako správny základ pre porovnanie za účelom stanovenia toho, či ceny plynu platené ukrajinskými vývozcami vyjadrovali náklady súvisiace s výrobou a predajom kupovaného plynu, keďže táto vývozná cena môže byť ovplyvnená dohodou o výmennom obchode.

| (124) | Okrem toho sa ceny, ktoré zaplatili ukrajinskí vyvážajúci výrobcovia, porovnali s priemernou vývoznou cenou z Ruska do západnej a východnej Európy, ako sa uviedlo, a s priemernými cenami plynu v Severnej Amerike, ktoré sa stanovili pomocou indexu Henryho Huba platného na newyorskej burze pre plyn. V obidvoch prípadoch boli tieto ceny výrazne nižšie. |
| --- | --- |

(124)

Okrem toho sa ceny, ktoré zaplatili ukrajinskí vyvážajúci výrobcovia, porovnali s priemernou vývoznou cenou z Ruska do západnej a východnej Európy, ako sa uviedlo, a s priemernými cenami plynu v Severnej Amerike, ktoré sa stanovili pomocou indexu Henryho Huba platného na newyorskej burze pre plyn. V obidvoch prípadoch boli tieto ceny výrazne nižšie.

| (125) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že ceny plynu, ktoré zaplatili ukrajinskí vyvážajúci výrobcovia, ktoré boli v priamom vzťahu s vývoznou cenou deklarovanou spoločnosťou OAO Gazprom pre vývoz na Ukrajinu a o ktorých sa zistilo, že boli veľmi pravdepodobne ovplyvnené existujúcou dohodou o výmennom obchode, nevyjadrujú reálne náklady súvisiace s výrobou a predajom zakúpeného plynu. |
| --- | --- |

(125)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že ceny plynu, ktoré zaplatili ukrajinskí vyvážajúci výrobcovia, ktoré boli v priamom vzťahu s vývoznou cenou deklarovanou spoločnosťou OAO Gazprom pre vývoz na Ukrajinu a o ktorých sa zistilo, že boli veľmi pravdepodobne ovplyvnené existujúcou dohodou o výmennom obchode, nevyjadrujú reálne náklady súvisiace s výrobou a predajom zakúpeného plynu.

| (126) | Traja spolupracujúci ukrajinskí vývozcovia opätovne protestovali proti týmto záverom a tvrdili, že náklady uvedené v ich účtovných záznamoch vyjadrovali ceny skutočne zaplatené ich dodávateľom plynu. Prednesené argumenty však neboli schopné vyvrátiť uvedené závery o tom, že cena plynu dodávaného Ruskom na Ukrajinu bola značne ovplyvnená dohodou platnou počas OP a týkajúcou sa tranzitu plynu cez Ukrajinu, čo bolo potvrdené aj vo výročnej správe spoločnosti OAO Gazprom za rok 2004. |
| --- | --- |

(126)

Traja spolupracujúci ukrajinskí vývozcovia opätovne protestovali proti týmto záverom a tvrdili, že náklady uvedené v ich účtovných záznamoch vyjadrovali ceny skutočne zaplatené ich dodávateľom plynu. Prednesené argumenty však neboli schopné vyvrátiť uvedené závery o tom, že cena plynu dodávaného Ruskom na Ukrajinu bola značne ovplyvnená dohodou platnou počas OP a týkajúcou sa tranzitu plynu cez Ukrajinu, čo bolo potvrdené aj vo výročnej správe spoločnosti OAO Gazprom za rok 2004.

| (127) | Náklady ukrajinských vyvážajúcich výrobcov na elektrickú energiu a plyn sa preto upravili podľa článku 2 ods. 5 základného nariadenia tak, aby reálne vyjadrovali náklady súvisiace s výrobou a predajom elektrickej energie a plynu počas OP. Táto úprava vychádzala z priemernej hodnoty cien zaznamenanej počas OP v Rumunsku, teda v krajine s trhovým hospodárstvom, ktorá tiež dováža plyn z Ruska a nachádza sa približne v rovnakej vzdialenosti od ruských plynových polí. Priemerná cena pre Rumunsko vychádzala z overených údajov získaných od rumunských vyvážajúcich výrobcov príslušného výrobku. Treba poznamenať, že táto priemerná cena sa výrazne nelíši od stanovenej priemernej vývoznej ceny plynu pre Rusko. |
| --- | --- |

(127)

Náklady ukrajinských vyvážajúcich výrobcov na elektrickú energiu a plyn sa preto upravili podľa článku 2 ods. 5 základného nariadenia tak, aby reálne vyjadrovali náklady súvisiace s výrobou a predajom elektrickej energie a plynu počas OP. Táto úprava vychádzala z priemernej hodnoty cien zaznamenanej počas OP v Rumunsku, teda v krajine s trhovým hospodárstvom, ktorá tiež dováža plyn z Ruska a nachádza sa približne v rovnakej vzdialenosti od ruských plynových polí. Priemerná cena pre Rumunsko vychádzala z overených údajov získaných od rumunských vyvážajúcich výrobcov príslušného výrobku. Treba poznamenať, že táto priemerná cena sa výrazne nelíši od stanovenej priemernej vývoznej ceny plynu pre Rusko.

| (128) | Jeden vývozca tvrdil, že sa ziskové rozpätie použité pri zostavovaní normálnej hodnoty líšilo od priemerného zisku tohto vývozcu pri predaji na domácom trhu a bolo príliš vysoké. Toto tvrdenie sa muselo zamietnuť, keďže zisk použitý na vytvorenie normálnej hodnoty bol vypočítaný v súlade s uplaniteľným ustanovením, t. j. s prvou vetou článku 2 ods. 6 základného nariadenia. Povedané inými slovami, použité ziskové rozpätie sa rovnalo ziskovému rozpätiu zodpovedajúcemu výrobe a predaju pri bežnom obchodovaní s podobným výrobkom na ukrajinskom domácom trhu. Vypočítalo sa na základe informácií, ktoré spoločnosť poskytla vo svojom vyplnenom dotazníku a ktoré sa mohli overiť. |
| --- | --- |

(128)

Jeden vývozca tvrdil, že sa ziskové rozpätie použité pri zostavovaní normálnej hodnoty líšilo od priemerného zisku tohto vývozcu pri predaji na domácom trhu a bolo príliš vysoké. Toto tvrdenie sa muselo zamietnuť, keďže zisk použitý na vytvorenie normálnej hodnoty bol vypočítaný v súlade s uplaniteľným ustanovením, t. j. s prvou vetou článku 2 ods. 6 základného nariadenia. Povedané inými slovami, použité ziskové rozpätie sa rovnalo ziskovému rozpätiu zodpovedajúcemu výrobe a predaju pri bežnom obchodovaní s podobným výrobkom na ukrajinskom domácom trhu. Vypočítalo sa na základe informácií, ktoré spoločnosť poskytla vo svojom vyplnenom dotazníku a ktoré sa mohli overiť.

3.5.4.   Vývozná cena

| (129) | Dve skupiny vyvážajúcich výrobcov realizovali veľkú väčšinu svojho vývozného predaja prostredníctvom prepojených obchodných spoločností zaregistrovaných v tretej krajine. Vývozná cena sa u týchto dvoch skupín vyvážajúcich výrobcov stanovila na základe predajných cien prepojených obchodných spoločností prvému nezávislému zákazníkovi v Spoločenstve, s výnimkou malého počtu transakcií, ktoré predstavovali priamy predaj týchto vyvážajúcich výrobcov nezávislým zákazníkom v Spoločenstve. V tomto druhom prípade sa vývozná cena stanovila ako cena výrobku skutočne zaplatená alebo splatná pri predaji výrobku na vývoz z Ukrajiny do Spoločenstva. |
| --- | --- |

(129)

Dve skupiny vyvážajúcich výrobcov realizovali veľkú väčšinu svojho vývozného predaja prostredníctvom prepojených obchodných spoločností zaregistrovaných v tretej krajine. Vývozná cena sa u týchto dvoch skupín vyvážajúcich výrobcov stanovila na základe predajných cien prepojených obchodných spoločností prvému nezávislému zákazníkovi v Spoločenstve, s výnimkou malého počtu transakcií, ktoré predstavovali priamy predaj týchto vyvážajúcich výrobcov nezávislým zákazníkom v Spoločenstve. V tomto druhom prípade sa vývozná cena stanovila ako cena výrobku skutočne zaplatená alebo splatná pri predaji výrobku na vývoz z Ukrajiny do Spoločenstva.

| (130) | Ďalší vyvážajúci výrobca zrealizoval celý svoj predaj nezávislým zákazníkom v Spoločenstve, a preto bola vývozná cena stanovená tak, ako sa uvádza v odôvodnení 46, podľa ceny výrobku skutočne zaplatenej alebo splatnej pri predaji výrobku na vývoz z Ukrajiny do Spoločenstva. |
| --- | --- |

(130)

Ďalší vyvážajúci výrobca zrealizoval celý svoj predaj nezávislým zákazníkom v Spoločenstve, a preto bola vývozná cena stanovená tak, ako sa uvádza v odôvodnení 46, podľa ceny výrobku skutočne zaplatenej alebo splatnej pri predaji výrobku na vývoz z Ukrajiny do Spoločenstva.

3.5.5.   Porovnanie

| (131) | Tam, kde to bolo vhodné, sa v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia prihliadlo vo forme úprav na rozdiely v nákladoch na dopravu, poistenie, manipuláciu, nakladanie a vo vedľajších nákladoch a na rozdiely v úveroch a províziách. |
| --- | --- |

(131)

Tam, kde to bolo vhodné, sa v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia prihliadlo vo forme úprav na rozdiely v nákladoch na dopravu, poistenie, manipuláciu, nakladanie a vo vedľajších nákladoch a na rozdiely v úveroch a províziách.

| (132) | Pre dve skupiny vyvážajúcich výrobcov, ktorí zrealizovali väčšinu svojho predaja prostredníctvom prepojených obchodníkov, sa vývozná cena upravila o provízie v súlade s článkom 2 ods. 10 bod i) základného nariadenia v tých prípadoch, kde sa predaj uskutočnil prostredníctvom prepojených obchodníkov, keďže prepojení obchodníci majú podobnú funkciu ako sprostredkovateľ pracujúci na základe provízií. Výška provízie sa vypočítala na základe priameho dôkazu poukazujúceho na existenciu takejto funkcie. V tejto súvislosti sa pri výpočte provízie zohľadňovali PVA náklady, ktoré vznikli prepojeným obchodníkom pre predaji príslušného výrobku vyrobeného ukrajinskými výrobcami, ako aj primerané ziskové rozpätie. Toto ziskové rozpätie vychádzalo z váženého priemeru ziskových rozpätí pri predaji podobných výrobkov neprepojeným zákazníkom zisteným u troch neprepojených dovozcov v Spoločenstve, ktorí spolupracovali pri prešetrovaní a poskytli informácie, ktoré boli overené. |
| --- | --- |

(132)

Pre dve skupiny vyvážajúcich výrobcov, ktorí zrealizovali väčšinu svojho predaja prostredníctvom prepojených obchodníkov, sa vývozná cena upravila o provízie v súlade s článkom 2 ods. 10 bod i) základného nariadenia v tých prípadoch, kde sa predaj uskutočnil prostredníctvom prepojených obchodníkov, keďže prepojení obchodníci majú podobnú funkciu ako sprostredkovateľ pracujúci na základe provízií. Výška provízie sa vypočítala na základe priameho dôkazu poukazujúceho na existenciu takejto funkcie. V tejto súvislosti sa pri výpočte provízie zohľadňovali PVA náklady, ktoré vznikli prepojeným obchodníkom pre predaji príslušného výrobku vyrobeného ukrajinskými výrobcami, ako aj primerané ziskové rozpätie. Toto ziskové rozpätie vychádzalo z váženého priemeru ziskových rozpätí pri predaji podobných výrobkov neprepojeným zákazníkom zisteným u troch neprepojených dovozcov v Spoločenstve, ktorí spolupracovali pri prešetrovaní a poskytli informácie, ktoré boli overené.

| (133) | Dve skupiny vývozcov spochybnili výpočet vykonaný Komisiou a tvrdili, že ziskové rozpätie použité pri tejto úprave bolo prehnané. Jedna skupina vývozcov uviedla, že jeden z neprepojených dovozcov dovážal a opätovne odpredával len jeden typ rúr, ktoré ukrajinský vývozca nepredával v ES. Navyše obidve skupiny vývozcov uviedli, že priemerné ziskové rozpätie vypočítané na základe hodnôt poskytnutých tromi spolupracujúcimi neprepojenými dovozcami v Spoločenstve nebolo primerané, keďže zistené vážené priemerné ziskové rozpätie bolo vyššie ako cieľový zisk výrobného odvetvia Spoločenstva. |
| --- | --- |

(133)

Dve skupiny vývozcov spochybnili výpočet vykonaný Komisiou a tvrdili, že ziskové rozpätie použité pri tejto úprave bolo prehnané. Jedna skupina vývozcov uviedla, že jeden z neprepojených dovozcov dovážal a opätovne odpredával len jeden typ rúr, ktoré ukrajinský vývozca nepredával v ES. Navyše obidve skupiny vývozcov uviedli, že priemerné ziskové rozpätie vypočítané na základe hodnôt poskytnutých tromi spolupracujúcimi neprepojenými dovozcami v Spoločenstve nebolo primerané, keďže zistené vážené priemerné ziskové rozpätie bolo vyššie ako cieľový zisk výrobného odvetvia Spoločenstva.

| (134) | V tejto súvislosti treba poznamenať, že tvrdenie, že ziskové rozpätie použité na odôvodnenie tejto úpravy bolo vyššie ako cieľový zisk výrobného odvetvia Spoločenstva, nie je podstatné. Obidve ziskové rozpätia boli stanovené za rozličných okolností a slúžili rozdielnym účelom. Navyše to nedokazuje, že použité ziskové rozpätie nie je primerané. V tomto prípade treba pripomenúť, že použité ziskové rozpätie vychádzalo z overených informácií poskytnutých spolupracujúcimi spoločnosťami a prislúchajúcich obdobiu prešetrovania. Okrem toho nebol predložený žiadny dôkaz o tom, aké typy podobných výrobkov predávané týmito spolupracujúcimi spoločnosťami by mohli skresliť výpočet ziskového rozpätia. Za týchto okolností zostáva v platnosti úprava podľa článku 2 ods. 10 bod i) súvisiaca s predajom realizovaným prostredníctvom prepojených obchodných spoločností. |
| --- | --- |

(134)

V tejto súvislosti treba poznamenať, že tvrdenie, že ziskové rozpätie použité na odôvodnenie tejto úpravy bolo vyššie ako cieľový zisk výrobného odvetvia Spoločenstva, nie je podstatné. Obidve ziskové rozpätia boli stanovené za rozličných okolností a slúžili rozdielnym účelom. Navyše to nedokazuje, že použité ziskové rozpätie nie je primerané. V tomto prípade treba pripomenúť, že použité ziskové rozpätie vychádzalo z overených informácií poskytnutých spolupracujúcimi spoločnosťami a prislúchajúcich obdobiu prešetrovania. Okrem toho nebol predložený žiadny dôkaz o tom, aké typy podobných výrobkov predávané týmito spolupracujúcimi spoločnosťami by mohli skresliť výpočet ziskového rozpätia. Za týchto okolností zostáva v platnosti úprava podľa článku 2 ods. 10 bod i) súvisiaca s predajom realizovaným prostredníctvom prepojených obchodných spoločností.

| (135) | Ďalej sa na základe pripomienok získaných od výrobcov opravili určité administratívne chyby a v súlade s tým boli prepočítané dumpingové rozpätia. |
| --- | --- |

(135)

Ďalej sa na základe pripomienok získaných od výrobcov opravili určité administratívne chyby a v súlade s tým boli prepočítané dumpingové rozpätia.

3.5.6.   Dumpingové rozpätie

| (136) | Porovnaním normálnej hodnoty s vývoznou cenou bola dokázaná existencia dumpingu. Dumpingové rozpätie vyjadrené ako percentuálna hodnota dovoznej ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené, je takéto:






  Spoločnosť | Dumpingové rozpätie |
| --- | --- | --- |
| OJSC Dnepropetrovsk Tube Works | 12,3 % |
| CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube a OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant | 25,1 % |
| CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist | 25,7 % |

(136)

Porovnaním normálnej hodnoty s vývoznou cenou bola dokázaná existencia dumpingu. Dumpingové rozpätie vyjadrené ako percentuálna hodnota dovoznej ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené, je takéto:

Spoločnosť

Dumpingové rozpätie

OJSC Dnepropetrovsk Tube Works

12,3 %

CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube a OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant

25,1 %

CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist

25,7 %

| (137) | Keďže úroveň spolupráce bola vysoká (viac ako 80 % vývozcov príslušného výrobku z Ukrajiny do Spoločenstva) a neexistoval žiadny dôvod predpokladať, že sa ktorýkoľvek vyvážajúci výrobca úmyselne vyhol spolupráci, bolo zvyškové rozpätie uplatniteľné na všetkých ostatných vývozcov na Ukrajine stanovené v rovnakej výške ako dumpingové rozpätie pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist, konkrétne 25,7 %. |
| --- | --- |

(137)

Keďže úroveň spolupráce bola vysoká (viac ako 80 % vývozcov príslušného výrobku z Ukrajiny do Spoločenstva) a neexistoval žiadny dôvod predpokladať, že sa ktorýkoľvek vyvážajúci výrobca úmyselne vyhol spolupráci, bolo zvyškové rozpätie uplatniteľné na všetkých ostatných vývozcov na Ukrajine stanovené v rovnakej výške ako dumpingové rozpätie pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist, konkrétne 25,7 %.

4.   UJMA

4.1.   Výroba v Spoločenstve

| (138) | Je známe, že v rámci Spoločenstva príslušný výrobok vyrábajú ôsmi výrobcovia, v mene ktorých bol podaný podnet. Pôsobia v Nemecku, Taliansku, Španielsku, Francúzsku a v Rakúsku a zastupujú 62 % produkcie Spoločenstva, čo počas OP predstavovalo 2 618 771 ton. |
| --- | --- |

(138)

Je známe, že v rámci Spoločenstva príslušný výrobok vyrábajú ôsmi výrobcovia, v mene ktorých bol podaný podnet. Pôsobia v Nemecku, Taliansku, Španielsku, Francúzsku a v Rakúsku a zastupujú 62 % produkcie Spoločenstva, čo počas OP predstavovalo 2 618 771 ton.

| (139) | Okrem toho sa v počiatočnej etape vedelo o dvanástich výrobcoch Spoločenstva, ktorí nepodali podnet a ktorí pôsobili v Spojenom kráľovstve, Poľsku, Českej republike, Švédsku, Taliansku a na Slovensku. Kontakt bol nadviazaný aj s ďalšími výrobcami v Spoločenstve, ktorí neboli známi v počiatočnej etape a pôsobili hlavne v nových členských štátoch. Len dvaja z týchto výrobcov poskytli základné informácie týkajúce sa výroby a predaja podobného výrobku počas posudzovaného obdobia. Na tomto základe sa stanovilo, že v priebehu OP predstavovala produkcie podobného výrobku v Spoločenstve 2 618 771 ton. |
| --- | --- |

(139)

Okrem toho sa v počiatočnej etape vedelo o dvanástich výrobcoch Spoločenstva, ktorí nepodali podnet a ktorí pôsobili v Spojenom kráľovstve, Poľsku, Českej republike, Švédsku, Taliansku a na Slovensku. Kontakt bol nadviazaný aj s ďalšími výrobcami v Spoločenstve, ktorí neboli známi v počiatočnej etape a pôsobili hlavne v nových členských štátoch. Len dvaja z týchto výrobcov poskytli základné informácie týkajúce sa výroby a predaja podobného výrobku počas posudzovaného obdobia. Na tomto základe sa stanovilo, že v priebehu OP predstavovala produkcie podobného výrobku v Spoločenstve 2 618 771 ton.

4.2.   Výrobné odvetvie Spoločenstva

| (140) | Podnet podporili títo výrobcovia Spoločenstva:






  — | Dalmine S.p.A., Bergamo, Taliansko |
| --- | --- | --- |

(140)

Podnet podporili títo výrobcovia Spoločenstva:

—

Dalmine S.p.A., Bergamo, Taliansko

| — | Rohrwerk Maxhütte GmbH, Sulzbach-Rosenberg, Nemecko |
| --- | --- |

—

Rohrwerk Maxhütte GmbH, Sulzbach-Rosenberg, Nemecko

| — | Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Španielsko |
| --- | --- |

—

Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Španielsko

| — | Vallourec & Mannesmann France S.A, Boulogne Billancourt, Francúzsko |
| --- | --- |

—

Vallourec & Mannesmann France S.A, Boulogne Billancourt, Francúzsko

| — | V&M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Nemecko |
| --- | --- |

—

V&M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Nemecko

| — | Voest Alpine Tubulars GmbH, Kinderberg-Aumuehl, Rakúsko |
| --- | --- |

—

Voest Alpine Tubulars GmbH, Kinderberg-Aumuehl, Rakúsko

| (141) | Keďže títo šiesti výrobcovia Spoločenstva podporujúci podnet reprezentujú 57 % produkcie príslušného výrobku v Spoločenstve, predstavujú výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(141)

Keďže títo šiesti výrobcovia Spoločenstva podporujúci podnet reprezentujú 57 % produkcie príslušného výrobku v Spoločenstve, predstavujú výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia.

| (142) | Treba poznamenať, že jeden z výrobcov, ktorí sú navrhovateľmi (Dalmine) je prepojený s jedným zo spolupracujúcich rumunských vyvážajúcich výrobcov (Silcotub) a dovážal od neho príslušný výrobok. Potvrdilo sa však, že tento dovoz bol v porovnaní s objemom výroby spoločnosti Dalmine obmedzený a len dopĺňal jej sortiment výrobkov. Preto sa dospelo k záveru, že tento vzťah nebol taký, aby vylúčil tohto výrobcu Spoločenstva z definície výrobného odvetvia Spoločenstva. |
| --- | --- |

(142)

Treba poznamenať, že jeden z výrobcov, ktorí sú navrhovateľmi (Dalmine) je prepojený s jedným zo spolupracujúcich rumunských vyvážajúcich výrobcov (Silcotub) a dovážal od neho príslušný výrobok. Potvrdilo sa však, že tento dovoz bol v porovnaní s objemom výroby spoločnosti Dalmine obmedzený a len dopĺňal jej sortiment výrobkov. Preto sa dospelo k záveru, že tento vzťah nebol taký, aby vylúčil tohto výrobcu Spoločenstva z definície výrobného odvetvia Spoločenstva.

4.3.   Spotreba Spoločenstva

| (143) | Spotreba Spoločenstva bola stanovená na základe objemov predaja na trhu Spoločenstva piatimi vzorovými výrobcami Spoločenstva a všetkými ostatnými výrobcami v Spoločenstve, ktorí poskytli takéto informácie, plus na základe dovozu zo všetkých tretích krajín podľa príslušných kódov KN v súlade s informáciami Eurostatu. |
| --- | --- |

(143)

Spotreba Spoločenstva bola stanovená na základe objemov predaja na trhu Spoločenstva piatimi vzorovými výrobcami Spoločenstva a všetkými ostatnými výrobcami v Spoločenstve, ktorí poskytli takéto informácie, plus na základe dovozu zo všetkých tretích krajín podľa príslušných kódov KN v súlade s informáciami Eurostatu.

| (144) | Na základe týchto údajov sa zistilo, že v priebehu posudzovaného obdobia spotreba klesla o 8 % z 2 149 024 ton v roku 2001 na 1 985 361 ton v roku 2004. Po prvé, spotreba výrazne klesla o 14 % v roku 2002 v porovnaní s rokom 2001 a v roku 2003 zostala nezmenená, a potom opätovne stúpla v roku 2004, keď predstavovala 1 985 361 ton. Spotreba BRR súvisí s celkovým hospodárskym cyklom, a predovšetkým so zmenami v ropnom a plynárenskom sektore. Nárast spotreby v priebehu OP by sa mohol vysvetľovať skutočnosťou, že vysoké ceny ropy a plynu v roku 2004 vyvolali nárast investícií v týchto sektoroch, a tým aj nárast dopytu po určitých BRR.
  Tabuľka 1 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spotreba Spoločenstva (tony) | 2 149 024 | 1 855 723 | 1 851 502 | 1 985 361 |
| Koeficient | 100 | 86 | 86 | 92 |

(144)

Na základe týchto údajov sa zistilo, že v priebehu posudzovaného obdobia spotreba klesla o 8 % z 2 149 024 ton v roku 2001 na 1 985 361 ton v roku 2004. Po prvé, spotreba výrazne klesla o 14 % v roku 2002 v porovnaní s rokom 2001 a v roku 2003 zostala nezmenená, a potom opätovne stúpla v roku 2004, keď predstavovala 1 985 361 ton. Spotreba BRR súvisí s celkovým hospodárskym cyklom, a predovšetkým so zmenami v ropnom a plynárenskom sektore. Nárast spotreby v priebehu OP by sa mohol vysvetľovať skutočnosťou, že vysoké ceny ropy a plynu v roku 2004 vyvolali nárast investícií v týchto sektoroch, a tým aj nárast dopytu po určitých BRR.

Tabuľka 1

2001

2002

2003

2004 (OP)

Spotreba Spoločenstva (tony)

2 149 024

1 855 723

1 851 502

1 985 361

Koeficient

100

86

86

92

4.4.   Dovoz BRR z príslušných krajín

| (145) | Komisia zvážila, či sa účinky dovozu BRR s pôvodom v Chorvátsku, na Ukrajine, v Rumunsku a v Rusku majú vyhodnocovať súhrnne v súlade s článkom 3 ods. 4 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(145)

Komisia zvážila, či sa účinky dovozu BRR s pôvodom v Chorvátsku, na Ukrajine, v Rumunsku a v Rusku majú vyhodnocovať súhrnne v súlade s článkom 3 ods. 4 základného nariadenia.

| (146) | Ako sa už uviedlo, týmto prešetrovaním sa dokázalo, že priemerné dumpingové rozpätia stanovené pre každú zo štyroch príslušných krajín sú vyššie ako minimálny limit definovaný v článku 9 ods. 3 základného nariadenia a že objem dovozu z každej z týchto krajín nie je zanedbateľný v zmysle článku 5 ods. 7 základného nariadenia (ich príslušné podiely na trhu dosahovali v priebehu OP hodnoty 1,3 % pre Chorvátsko, 4,3 % pre Rumunsko, 4,6 % pre Ukrajinu a 11,3 % pre Rusko). |
| --- | --- |

(146)

Ako sa už uviedlo, týmto prešetrovaním sa dokázalo, že priemerné dumpingové rozpätia stanovené pre každú zo štyroch príslušných krajín sú vyššie ako minimálny limit definovaný v článku 9 ods. 3 základného nariadenia a že objem dovozu z každej z týchto krajín nie je zanedbateľný v zmysle článku 5 ods. 7 základného nariadenia (ich príslušné podiely na trhu dosahovali v priebehu OP hodnoty 1,3 % pre Chorvátsko, 4,3 % pre Rumunsko, 4,6 % pre Ukrajinu a 11,3 % pre Rusko).

| (147) | Objemy dovozu zo všetkých príslušných krajín vzrástli, s výnimkou Ukrajiny, ktorej dovoz zostal v priebehu posudzovaného obdobia na nezmenenej vysokej úrovni. Cenové trendy dovozu sú podobné pre všetky príslušné krajiny a sú výrazne nižšie ako ceny výrobného odvetvia Spoločenstva. Všetky priemerné hodnoty cien dovozu z príslušných krajín boli výrazne nižšie v porovnaní s cenovou hladinou výrobného odvetvia Spoločenstva. Ceny dovozu z Chorvátska, Ukrajiny a Rumunska boli približne rovnaké. Rusko malo výrazne nižšiu cenovú hladinu, čo však môže byť spôsobené rozdielnym sortimentom výrobkov vyvážaných do Spoločenstva. Ako už bolo uvedené, stanovilo sa, že príslušný výrobok dovážaný z týchto štyroch krajín a podobný výrobok vyrábaný a predávaný výrobným odvetvím Spoločenstva majú rovnaké základné technické, fyzikálne a chemické vlastnosti a rovnakých koncových používateľov. Okrem toho sa všetky výrobky predávali prostredníctvom podobných kanálov predaja rovnakým zákazníkom a zistilo sa, že si vzájomne konkurujú. |
| --- | --- |

(147)

Objemy dovozu zo všetkých príslušných krajín vzrástli, s výnimkou Ukrajiny, ktorej dovoz zostal v priebehu posudzovaného obdobia na nezmenenej vysokej úrovni. Cenové trendy dovozu sú podobné pre všetky príslušné krajiny a sú výrazne nižšie ako ceny výrobného odvetvia Spoločenstva. Všetky priemerné hodnoty cien dovozu z príslušných krajín boli výrazne nižšie v porovnaní s cenovou hladinou výrobného odvetvia Spoločenstva. Ceny dovozu z Chorvátska, Ukrajiny a Rumunska boli približne rovnaké. Rusko malo výrazne nižšiu cenovú hladinu, čo však môže byť spôsobené rozdielnym sortimentom výrobkov vyvážaných do Spoločenstva. Ako už bolo uvedené, stanovilo sa, že príslušný výrobok dovážaný z týchto štyroch krajín a podobný výrobok vyrábaný a predávaný výrobným odvetvím Spoločenstva majú rovnaké základné technické, fyzikálne a chemické vlastnosti a rovnakých koncových používateľov. Okrem toho sa všetky výrobky predávali prostredníctvom podobných kanálov predaja rovnakým zákazníkom a zistilo sa, že si vzájomne konkurujú.

| (148) | Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že boli splnené všetky podmienky odôvodňujúce súhrnné vyhodnotenie dovozu BRR s pôvodom v štyroch krajinách podrobených prešetrovaniu. |
| --- | --- |

(148)

Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že boli splnené všetky podmienky odôvodňujúce súhrnné vyhodnotenie dovozu BRR s pôvodom v štyroch krajinách podrobených prešetrovaniu.

| (149) | Niektorí vyvážajúci výrobcovia na Ukrajine a v Rumunsku tvrdili, že dovoz z ich krajiny nemá byť vyhodnocovaný súhrnne s dovozom z iných krajín prešetrovaných na účely analýzy ujmy a príčin, keďže trendy v ich objemoch dovozu boli rozdielne. V tejto súvislosti treba poznamenať, že dovozné trendy predstavujú len jeden z mnohých parametrov, ktoré sa v týchto prípadoch skúmajú. Skutočnosť, že úroveň dovozu z rozličných krajín nie je rovnaká, nie je dôvodom na samostatné vyhodnocovanie. V odôvodnení (147) sa uvádzajú spoločné črty dovozu zo štyroch krajín podrobených vyšetrovaniu. Na tomto základe a za neexistencie akýchkoľvek ďalších indikácií o nedostatočnej hospodárskej súťaži nie je možné rozlišovať účinky dovozu z týchto štyroch krajín len na základe príslušných objemových trendov. Práve naopak, uvedené spoločné črty opodstatňujú súhrnné vyhodnotenie. |
| --- | --- |

(149)

Niektorí vyvážajúci výrobcovia na Ukrajine a v Rumunsku tvrdili, že dovoz z ich krajiny nemá byť vyhodnocovaný súhrnne s dovozom z iných krajín prešetrovaných na účely analýzy ujmy a príčin, keďže trendy v ich objemoch dovozu boli rozdielne. V tejto súvislosti treba poznamenať, že dovozné trendy predstavujú len jeden z mnohých parametrov, ktoré sa v týchto prípadoch skúmajú. Skutočnosť, že úroveň dovozu z rozličných krajín nie je rovnaká, nie je dôvodom na samostatné vyhodnocovanie. V odôvodnení (147) sa uvádzajú spoločné črty dovozu zo štyroch krajín podrobených vyšetrovaniu. Na tomto základe a za neexistencie akýchkoľvek ďalších indikácií o nedostatočnej hospodárskej súťaži nie je možné rozlišovať účinky dovozu z týchto štyroch krajín len na základe príslušných objemových trendov. Práve naopak, uvedené spoločné črty opodstatňujú súhrnné vyhodnotenie.

| (150) | V tomto prípade sa pre všetky štyri krajiny, vrátane Ukrajiny a Rumunska, zistilo, že dovážané výrobky na jednej strane a výrobky vyrábané v Spoločenstve na strane druhej majú rovnaké fyzikálne a/alebo chemické charakteristiky [pozri odôvodnenie (39) o podobnom výrobku]. Navyše dovoz z každej zo štyroch krajín bol významný, t. j. vyšší ako hranica zanedbateľnosti definovaná v článku 5 ods. 7 základného nariadenia. V tejto súvislosti treba poznamenať, že dovoz z Ukrajiny a Rumunska predstavoval podiel na trhu vo výške 4,5 %, resp. 4,3 %. A nakoniec a okrem uvedených argumentov sa zistilo, že dovoz zo všetkých štyroch krajín výrazne znižoval ceny výrobného odvetvia Spoločenstva (od 22 do 43 %), pričom ceny ukrajinského a rumunského dovozu boli o 36 %, resp. 22 % nižšie ako ceny výrobného odvetvia Spoločenstva (pozri nižšie). Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že boli splnené všetky podmienky pre súhrnné vyhodnotenie dovozu zo štyroch krajín prešetrovaných na účely analýzy ujmy a príčin. Žiadosť o samostatné vyhodnotenie bola teda zamietnutá. |
| --- | --- |

(150)

V tomto prípade sa pre všetky štyri krajiny, vrátane Ukrajiny a Rumunska, zistilo, že dovážané výrobky na jednej strane a výrobky vyrábané v Spoločenstve na strane druhej majú rovnaké fyzikálne a/alebo chemické charakteristiky [pozri odôvodnenie (39) o podobnom výrobku]. Navyše dovoz z každej zo štyroch krajín bol významný, t. j. vyšší ako hranica zanedbateľnosti definovaná v článku 5 ods. 7 základného nariadenia. V tejto súvislosti treba poznamenať, že dovoz z Ukrajiny a Rumunska predstavoval podiel na trhu vo výške 4,5 %, resp. 4,3 %. A nakoniec a okrem uvedených argumentov sa zistilo, že dovoz zo všetkých štyroch krajín výrazne znižoval ceny výrobného odvetvia Spoločenstva (od 22 do 43 %), pričom ceny ukrajinského a rumunského dovozu boli o 36 %, resp. 22 % nižšie ako ceny výrobného odvetvia Spoločenstva (pozri nižšie). Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že boli splnené všetky podmienky pre súhrnné vyhodnotenie dovozu zo štyroch krajín prešetrovaných na účely analýzy ujmy a príčin. Žiadosť o samostatné vyhodnotenie bola teda zamietnutá.

| (151) | Dovoz zo štyroch príslušných krajín vzrástol z 304 268 ton v roku 2001 na 426 186 ton počas OP. Kombinovaný podiel na trhu vzrástol zo 14,2 % v roku 2001 na 21,5 % počas OP. To všetko sa prejavovalo popri klesajúcej spotrebe.
  Tabuľka 2 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dovoz (tony) | 304 268 | 307 441 | 342 626 | 426 186 |
| Koeficient | 100 | 101 | 113 | 140 |
| Podiel na trhu | 14,2 % | 16,6 % | 18,5 % | 21,5 % |

(151)

Dovoz zo štyroch príslušných krajín vzrástol z 304 268 ton v roku 2001 na 426 186 ton počas OP. Kombinovaný podiel na trhu vzrástol zo 14,2 % v roku 2001 na 21,5 % počas OP. To všetko sa prejavovalo popri klesajúcej spotrebe.

Tabuľka 2

2001

2002

2003

2004 (OP)

Dovoz (tony)

304 268

307 441

342 626

426 186

Koeficient

100

101

113

140

Podiel na trhu

14,2 %

16,6 %

18,5 %

21,5 %

| (152) | Vážená priemerná cena dovozu BRR s pôvodom v štyroch príslušných krajinách stúpla v období od roku 2001 do OP o 16 %, t. j. zo 433 EUR za tonu na 501 EUR za tonu. V období od roku 2001 do roku 2002 ceny spočiatku mierne klesli o 3 % zo 433 EUR na 418 EUR a klesali ďalej aj v roku 2003 na 397 EUR, potom prudko vzrástli na 501 EUR, t. j. na výrazne vyššiu hodnotu ako v roku 2001. Cenový nárast počas OP sa dá pripísať hlavne nárastu cien surovín počas OP.
  Tabuľka 3 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vážená priemerná cena CIF na hranici Spoločenstva (EUR/tona) | 433 | 418 | 397 | 501 |
| Koeficient | 100 | 97 | 92 | 116 |

(152)

Vážená priemerná cena dovozu BRR s pôvodom v štyroch príslušných krajinách stúpla v období od roku 2001 do OP o 16 %, t. j. zo 433 EUR za tonu na 501 EUR za tonu. V období od roku 2001 do roku 2002 ceny spočiatku mierne klesli o 3 % zo 433 EUR na 418 EUR a klesali ďalej aj v roku 2003 na 397 EUR, potom prudko vzrástli na 501 EUR, t. j. na výrazne vyššiu hodnotu ako v roku 2001. Cenový nárast počas OP sa dá pripísať hlavne nárastu cien surovín počas OP.

Tabuľka 3

2001

2002

2003

2004 (OP)

Vážená priemerná cena CIF na hranici Spoločenstva (EUR/tona)

433

418

397

501

Koeficient

100

97

92

116

| (153) | Na účely stanovenia znižovania cien Komisia analyzovala údaje týkajúce sa OP. Príslušnými predajnými cenami výrobného odvetvia Spoločenstva boli ceny, ktoré platili nezávislí zákazníci, v prípade potreby upravené na výrobnú úroveň, t. j. bez nákladov na prepravu v Spoločenstve a po odpočítaní zliav a rabatov. Ceny rozličných typov BRR definovaných v dotazníkoch sa porovnali s predajnými cenami, ktoré účtovali vývozcovia, bez zliav, a v prípade potreby upravenými na hodnotu CIF na hranici Spoločenstva prostredníctvom vhodnej úpravy pre antidumpingové clo a náklady po dovoze. |
| --- | --- |

(153)

Na účely stanovenia znižovania cien Komisia analyzovala údaje týkajúce sa OP. Príslušnými predajnými cenami výrobného odvetvia Spoločenstva boli ceny, ktoré platili nezávislí zákazníci, v prípade potreby upravené na výrobnú úroveň, t. j. bez nákladov na prepravu v Spoločenstve a po odpočítaní zliav a rabatov. Ceny rozličných typov BRR definovaných v dotazníkoch sa porovnali s predajnými cenami, ktoré účtovali vývozcovia, bez zliav, a v prípade potreby upravenými na hodnotu CIF na hranici Spoločenstva prostredníctvom vhodnej úpravy pre antidumpingové clo a náklady po dovoze.

| (154) | Pri výpočte váženého priemerného rozpätia zníženia cien sa brali do úvahy vývozné ceny spolupracujúcich výrobcov a údaje Eurostatu. Počas OP dosahovalo vážené priemerné rozpätie zníženia cien hodnotu 43 % pre Rusko, 36 % pre Ukrajinu, 22 % pre Rumunsko a 26 % pre Chorvátsko. |
| --- | --- |

(154)

Pri výpočte váženého priemerného rozpätia zníženia cien sa brali do úvahy vývozné ceny spolupracujúcich výrobcov a údaje Eurostatu. Počas OP dosahovalo vážené priemerné rozpätie zníženia cien hodnotu 43 % pre Rusko, 36 % pre Ukrajinu, 22 % pre Rumunsko a 26 % pre Chorvátsko.

4.5.   Stav výrobného odvetvia Spoločenstva

| (155) | V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia prešetrovanie dopadu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Spoločenstva zahŕňalo hodnotenie všetkých hospodárskych faktorov, ktoré mali vplyv na stav výrobného odvetvia Spoločenstva počas posudzovaného obdobia. |
| --- | --- |

(155)

V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia prešetrovanie dopadu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Spoločenstva zahŕňalo hodnotenie všetkých hospodárskych faktorov, ktoré mali vplyv na stav výrobného odvetvia Spoločenstva počas posudzovaného obdobia.

| (156) | Objem výroby vykazoval podobný trend ako spotreba, hoci pokles v rokoch 2002 a 2003 a opätovný nárast počas OP boli v relatívnych hodnotách výraznejšie než pokles a opätovný nárast spotreby počas tých istých období. Objem výroby prudko klesol o 21 % z 1 495 278 ton v roku 2001 na 1 174 414 ton v roku 2002. V roku 2003 dosiahol len tri štvrtiny objemu vyrobeného v roku 2001. Zároveň so zlepšujúcim sa stavom dopytu vyplývajúcim z investícií do ropného a plynárenského priemyslu v priebehu OP sa však objem výroby opätovne zvýšil a počas OP dosiahol hodnotu 1 290 258 ton.
  Tabuľka 4 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba (tony) | 1 495 278 | 1 174 414 | 1 126 188 | 1 290 258 |
| Koeficient | 100 | 79 | 75 | 86 |

(156)

Objem výroby vykazoval podobný trend ako spotreba, hoci pokles v rokoch 2002 a 2003 a opätovný nárast počas OP boli v relatívnych hodnotách výraznejšie než pokles a opätovný nárast spotreby počas tých istých období. Objem výroby prudko klesol o 21 % z 1 495 278 ton v roku 2001 na 1 174 414 ton v roku 2002. V roku 2003 dosiahol len tri štvrtiny objemu vyrobeného v roku 2001. Zároveň so zlepšujúcim sa stavom dopytu vyplývajúcim z investícií do ropného a plynárenského priemyslu v priebehu OP sa však objem výroby opätovne zvýšil a počas OP dosiahol hodnotu 1 290 258 ton.

Tabuľka 4

2001

2002

2003

2004 (OP)

Výroba (tony)

1 495 278

1 174 414

1 126 188

1 290 258

Koeficient

100

79

75

86

| (157) | Výrobná kapacita bola stanovená na základe menovitej kapacity výrobných jednotiek, ktoré vlastní výrobné odvetvie Spoločenstva, zohľadňujúc prerušenia výroby, ako aj skutočnosť, že v určitých prípadoch sa časť kapacity využívala aj na iné výrobky vyrábané na tých istých výrobných linkách. |
| --- | --- |

(157)

Výrobná kapacita bola stanovená na základe menovitej kapacity výrobných jednotiek, ktoré vlastní výrobné odvetvie Spoločenstva, zohľadňujúc prerušenia výroby, ako aj skutočnosť, že v určitých prípadoch sa časť kapacity využívala aj na iné výrobky vyrábané na tých istých výrobných linkách.

| (158) | Výrobná kapacita BRR zostala v priebehu posudzovaného obdobia nezmenená. Miera využitia kapacity sa však znížila o 12 percentuálnych bodov z 87 % na 75 % v dôsledku poklesu objemu výroby. Nárast využitia kapacity počas OP je výsledkom zvýšeného objemu výroby počas OP na pozadí stabilnej výrobnej kapacity.
  Tabuľka 5 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výrobná kapacita (tony) | 1 722 350 | 1 717 919 | 1 709 605 | 1 709 078 |
| Koeficient | 100 | 100 | 99 | 99 |
| Využitie kapacity | 87 % | 68 % | 66 % | 75 % |

(158)

Výrobná kapacita BRR zostala v priebehu posudzovaného obdobia nezmenená. Miera využitia kapacity sa však znížila o 12 percentuálnych bodov z 87 % na 75 % v dôsledku poklesu objemu výroby. Nárast využitia kapacity počas OP je výsledkom zvýšeného objemu výroby počas OP na pozadí stabilnej výrobnej kapacity.

Tabuľka 5

2001

2002

2003

2004 (OP)

Výrobná kapacita (tony)

1 722 350

1 717 919

1 709 605

1 709 078

Koeficient

100

100

99

99

Využitie kapacity

87 %

68 %

66 %

75 %

| (159) | Pokiaľ ide o zásoby, veľká väčšina výroby sa realizovala na objednávku. Napriek tomu, že počas posudzovaného obdobia došlo k nárastu zásob o 13 %, predpokladá sa, že v tomto prípade zásoby nie sú relevantným indikátorom ujmy.
  Tabuľka 6 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zásoby (tony) | 95 032 | 100 471 | 90 979 | 107 521 |
| Koeficient | 100 | 106 | 96 | 113 |

(159)

Pokiaľ ide o zásoby, veľká väčšina výroby sa realizovala na objednávku. Napriek tomu, že počas posudzovaného obdobia došlo k nárastu zásob o 13 %, predpokladá sa, že v tomto prípade zásoby nie sú relevantným indikátorom ujmy.

Tabuľka 6

2001

2002

2003

2004 (OP)

Zásoby (tony)

95 032

100 471

90 979

107 521

Koeficient

100

106

96

113

| (160) | Od roku 2001 do OP poklesli investície do výroby podobného výrobku zo 66 852 644 EUR na 26 101 700 EUR a realizovali sa len za účelom udržania výrobnej kapacity na jej súčasnej úrovni a nie za účelom zvýšenia objemu výroby.
  Tabuľka 7 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investície (EUR) | 66 852 644 | 56 581 829 | 45 518 515 | 26 101 700 |
| Koeficient | 100 | 85 | 68 | 39 |

(160)

Od roku 2001 do OP poklesli investície do výroby podobného výrobku zo 66 852 644 EUR na 26 101 700 EUR a realizovali sa len za účelom udržania výrobnej kapacity na jej súčasnej úrovni a nie za účelom zvýšenia objemu výroby.

Tabuľka 7

2001

2002

2003

OP

Investície (EUR)

66 852 644

56 581 829

45 518 515

26 101 700

Koeficient

100

85

68

39

| (161) | Zistilo sa, že predaj výrobného odvetvia Spoločenstva prepojeným zákazníkom sa realizoval za trhové ceny, a preto sa tento predaj zohľadňoval v analýze predaja a podielu výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu. |
| --- | --- |

(161)

Zistilo sa, že predaj výrobného odvetvia Spoločenstva prepojeným zákazníkom sa realizoval za trhové ceny, a preto sa tento predaj zohľadňoval v analýze predaja a podielu výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu.

| (162) | Objem predaja BRR na trhu Spoločenstva klesol z 862 054 ton v roku 2001 na 725 145 ton v roku 2002, t. j. o 16 %, a ďalej na 683 985 ton v roku 2003, keď bol dopyt podľa výrobného odvetvia Spoločenstva mimoriadne nízky. V priebehu OP predaj opätovne stúpol a dosiahol hodnotu 729 555 ton, čo je ešte stále výrazne menej ako v roku 2001. |
| --- | --- |

(162)

Objem predaja BRR na trhu Spoločenstva klesol z 862 054 ton v roku 2001 na 725 145 ton v roku 2002, t. j. o 16 %, a ďalej na 683 985 ton v roku 2003, keď bol dopyt podľa výrobného odvetvia Spoločenstva mimoriadne nízky. V priebehu OP predaj opätovne stúpol a dosiahol hodnotu 729 555 ton, čo je ešte stále výrazne menej ako v roku 2001.

| (163) | Zatiaľ čo objem predaja BRR na trhu Spoločenstva v období od roku 2001 po OP klesol o 15 %, spotreba v Spoločenstve v tom istom čase klesla len o 8 % a výrobné odvetvie Spoločenstva teda utrpelo stratu podielu na trhu vo výške 3 percentuálnych bodov. Podiel na trhu sa znížil zo 40,1 % v roku 2001 na 36,7 % v OP.
  Tabuľka 8 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Predaj v ES (tony) | 862 054 | 725 145 | 683 985 | 729 555 |
| Koeficient | 100 | 84 | 79 | 85 |
| Podiel na trhu | 40,1 % | 39,1 % | 36,9 % | 36,7 % |

(163)

Zatiaľ čo objem predaja BRR na trhu Spoločenstva v období od roku 2001 po OP klesol o 15 %, spotreba v Spoločenstve v tom istom čase klesla len o 8 % a výrobné odvetvie Spoločenstva teda utrpelo stratu podielu na trhu vo výške 3 percentuálnych bodov. Podiel na trhu sa znížil zo 40,1 % v roku 2001 na 36,7 % v OP.

Tabuľka 8

2001

2002

2003

OP

Predaj v ES (tony)

862 054

725 145

683 985

729 555

Koeficient

100

84

79

85

Podiel na trhu

40,1 %

39,1 %

36,9 %

36,7 %

| (164) | Priemerná jednotková predajná cena výrobného odvetvia Spoločenstva počas posudzovaného obdobia stúpla o 10 % v dôsledku zvýšených nákladov na suroviny, čo ovplyvnilo celé výrobné odvetvie. |
| --- | --- |

(164)

Priemerná jednotková predajná cena výrobného odvetvia Spoločenstva počas posudzovaného obdobia stúpla o 10 % v dôsledku zvýšených nákladov na suroviny, čo ovplyvnilo celé výrobné odvetvie.

| (165) | Po 4-percentnom náraste priemerných cien zo 672 EUR v roku 2001 na 701 EUR v roku 2002 tieto ceny v roku 2003 klesli na 651 EUR, a potom v priebehu OP výrazne vzrástli a dosiahli hodnotu 736 EUR. |
| --- | --- |

(165)

Po 4-percentnom náraste priemerných cien zo 672 EUR v roku 2001 na 701 EUR v roku 2002 tieto ceny v roku 2003 klesli na 651 EUR, a potom v priebehu OP výrazne vzrástli a dosiahli hodnotu 736 EUR.

| (166) | V závislosti od výrobného procesu výrobné odvetvie Spoločenstva používalo ako surovinu na výrobu BRR buď šrot alebo predvalky a ingoty. Suroviny predstavujú vo výrobných nákladoch BRR najnákladnejší komponent a majú priamy vplyv na vývoj predajných cien. Zatiaľ čo v rokoch 2001 a 2002 suroviny predstavovali pre výrobné odvetvie Spoločenstva 35 % celkových výrobných nákladov BRR a v roku 2003 38 %, v priebehu OP náklady na suroviny predstavovali až 47 % celkových nákladov. |
| --- | --- |

(166)

V závislosti od výrobného procesu výrobné odvetvie Spoločenstva používalo ako surovinu na výrobu BRR buď šrot alebo predvalky a ingoty. Suroviny predstavujú vo výrobných nákladoch BRR najnákladnejší komponent a majú priamy vplyv na vývoj predajných cien. Zatiaľ čo v rokoch 2001 a 2002 suroviny predstavovali pre výrobné odvetvie Spoločenstva 35 % celkových výrobných nákladov BRR a v roku 2003 38 %, v priebehu OP náklady na suroviny predstavovali až 47 % celkových nákladov.

| (167) | Skutočne sa zistilo, že priemerné ceny surovín v priebehu roku 2004 prudko stúpli, čo sa prejavilo vo vyšších predajných cenách výrobného odvetvia Spoločenstva a rovnako aj vo vyšších dovozných cenách.
  Tabuľka 9 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vážená priemerná cena (EUR/tony) | 672 | 701 | 651 | 736 |
| Koeficient | 100 | 104 | 97 | 110 |

(167)

Skutočne sa zistilo, že priemerné ceny surovín v priebehu roku 2004 prudko stúpli, čo sa prejavilo vo vyšších predajných cenách výrobného odvetvia Spoločenstva a rovnako aj vo vyšších dovozných cenách.

Tabuľka 9

2001

2002

2003

OP

Vážená priemerná cena (EUR/tony)

672

701

651

736

Koeficient

100

104

97

110

| (168) | V priebehu posudzovaného obdobia vážená priemerná ziskovosť z čistého obratu výrobného odvetvia Spoločenstva prudko poklesla z 3 % v roku 2001 na – 10 % v OP. Trend ziskovosti sa nevyvíjal v súlade s trendom hodnoty predaja. Ziskovosť príslušného výrobku bol negatívnejšia počas OP než v ktoromkoľvek z predchádzajúcich troch rokov, pričom predaj v priebehu OP v skutočnosti vzrástol v porovnaní s hodnotami z rokov 2002 a 2003. Dôvod takéhoto vývoja spočíva v tom, že nárast cien surovín sa v plnej miere neprejavil v predajných cenách. V skutočnosti sa zvýšené náklady na suroviny nemali preniesť na koncových používateľov z dôvodu nízkej cenovej úrovne dovozu z príslušných krajín.
  Tabuľka 10 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskové rozpätie pred zdanením | 3 % | –9 % | –5 % | –10 % |

(168)

V priebehu posudzovaného obdobia vážená priemerná ziskovosť z čistého obratu výrobného odvetvia Spoločenstva prudko poklesla z 3 % v roku 2001 na – 10 % v OP. Trend ziskovosti sa nevyvíjal v súlade s trendom hodnoty predaja. Ziskovosť príslušného výrobku bol negatívnejšia počas OP než v ktoromkoľvek z predchádzajúcich troch rokov, pričom predaj v priebehu OP v skutočnosti vzrástol v porovnaní s hodnotami z rokov 2002 a 2003. Dôvod takéhoto vývoja spočíva v tom, že nárast cien surovín sa v plnej miere neprejavil v predajných cenách. V skutočnosti sa zvýšené náklady na suroviny nemali preniesť na koncových používateľov z dôvodu nízkej cenovej úrovne dovozu z príslušných krajín.

Tabuľka 10

2001

2002

2003

OP

Ziskové rozpätie pred zdanením

3 %

–9 %

–5 %

–10 %

| (169) | Výrobné odvetvie Spoločenstva vytvorilo v priebehu OP negatívny pohyb hotovosti v hodnote –16 735 140 EUR. Likvidita výrobného priemyslu Spoločenstva bola v roku 2003 veľmi negatívna, a potom sa stav pohybu hotovosti trochu zlepšil, ale stále zostával ďaleko za svojou kladnou hodnotou. Pohyb hotovosti sa mal počítať na základe čistého zisku pred zdanením z výrobku predávaného v Spoločenstve a mimo neho, pričom táto hodnota bola v roku 2002 kladná (26 miliónov EUR), ale v roku 2003 sa zmenila na veľkú stratu (mínus 86 miliónov), čím sa vysvetľuje obrovský pokles pohybu hotovosti medzi rokmi 2002 a 2003. Trend pohybu hotovosti sa nevyvíjal v súlade s trendom ziskovosti, keďže amortizácia, ktorá je typicky vysoká pre toto kapitálovo intenzívne výrobné odvetvie, poklesla z hodnoty 51 795 853 EUR v roku 2002 na 48 276 850 EUR v roku 2003, ale opätovne stúpla v priebehu OP na 58 820 712 EUR. Stav pohybu hotovosti však zostal počas OP negatívny.
  Tabuľka 11 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pohyb hotovosti (eur) | 68 221 405 | 83 464 355 | –35 612 924 | –16 735 140 |
| Koeficient | 100 | 122 | –52 | –25 |

(169)

Výrobné odvetvie Spoločenstva vytvorilo v priebehu OP negatívny pohyb hotovosti v hodnote –16 735 140 EUR. Likvidita výrobného priemyslu Spoločenstva bola v roku 2003 veľmi negatívna, a potom sa stav pohybu hotovosti trochu zlepšil, ale stále zostával ďaleko za svojou kladnou hodnotou. Pohyb hotovosti sa mal počítať na základe čistého zisku pred zdanením z výrobku predávaného v Spoločenstve a mimo neho, pričom táto hodnota bola v roku 2002 kladná (26 miliónov EUR), ale v roku 2003 sa zmenila na veľkú stratu (mínus 86 miliónov), čím sa vysvetľuje obrovský pokles pohybu hotovosti medzi rokmi 2002 a 2003. Trend pohybu hotovosti sa nevyvíjal v súlade s trendom ziskovosti, keďže amortizácia, ktorá je typicky vysoká pre toto kapitálovo intenzívne výrobné odvetvie, poklesla z hodnoty 51 795 853 EUR v roku 2002 na 48 276 850 EUR v roku 2003, ale opätovne stúpla v priebehu OP na 58 820 712 EUR. Stav pohybu hotovosti však zostal počas OP negatívny.

Tabuľka 11

2001

2002

2003

OP

Pohyb hotovosti (eur)

68 221 405

83 464 355

–35 612 924

–16 735 140

Koeficient

100

122

–52

–25

| (170) | Návratnosť čistých aktív sa vypočítala pomocou vyjadrenia čistého zisku pred zdanením z podobného výrobku predávaného na území Spoločenstva a mimo neho ako percentuálnej hodnoty čistej účtovnej hodnoty základného majetku vymedzeného pre podobný výrobok predávaný na území ES a mimo neho. Negatívny vývoj tohto indikátora po roku 2001 bol spôsobený na jednej strane poklesom investícií do podobného výrobku v období od roku 2001 do OP a na druhej strane hrubým ziskom z podobného výrobku predávaného na území Spoločenstva a mimo neho, ktorý bol v rokoch 2001 a 2002 ešte kladný, ale v roku 2003 sa zmenil na záporný. Hoci sa návratnosť aktív v priebehu OP v porovnaní s rokom 2003 zlepšila, ešte stále dosahovala len hodnotu – 11 %. Hodnota zisku použitá na určenie tohto ukazovateľa predstavovala zisk dosiahnutý z domáceho predaja výrobného odvetvia Spoločenstva a z jeho vývozného predaja. Bolo to potrebné preto, lebo aktíva sa použili pre obidva kanály predaja a rozdelenie aktív nebolo možné.
  Tabuľka 12 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Návratnosť čistých aktív | 10 % | 6 % | –18 % | –11 % |

(170)

Návratnosť čistých aktív sa vypočítala pomocou vyjadrenia čistého zisku pred zdanením z podobného výrobku predávaného na území Spoločenstva a mimo neho ako percentuálnej hodnoty čistej účtovnej hodnoty základného majetku vymedzeného pre podobný výrobok predávaný na území ES a mimo neho. Negatívny vývoj tohto indikátora po roku 2001 bol spôsobený na jednej strane poklesom investícií do podobného výrobku v období od roku 2001 do OP a na druhej strane hrubým ziskom z podobného výrobku predávaného na území Spoločenstva a mimo neho, ktorý bol v rokoch 2001 a 2002 ešte kladný, ale v roku 2003 sa zmenil na záporný. Hoci sa návratnosť aktív v priebehu OP v porovnaní s rokom 2003 zlepšila, ešte stále dosahovala len hodnotu – 11 %. Hodnota zisku použitá na určenie tohto ukazovateľa predstavovala zisk dosiahnutý z domáceho predaja výrobného odvetvia Spoločenstva a z jeho vývozného predaja. Bolo to potrebné preto, lebo aktíva sa použili pre obidva kanály predaja a rozdelenie aktív nebolo možné.

Tabuľka 12

2001

2002

2003

OP

Návratnosť čistých aktív

10 %

6 %

–18 %

–11 %

| (171) | S výnimkou jednej krajiny sa výrobné odvetvie Spoločenstva nesťažovalo na problémy so zabezpečovaním kapitálu pre svoje činnosti a neprejavili sa ani žiadne náznaky takýchto problémov, preto sa dospelo k záveru, že celé výrobné odvetvie Spoločenstva bolo schopné zabezpečovať kapitál pre svoje činnosti v priebehu posudzovaného obdobia. |
| --- | --- |

(171)

S výnimkou jednej krajiny sa výrobné odvetvie Spoločenstva nesťažovalo na problémy so zabezpečovaním kapitálu pre svoje činnosti a neprejavili sa ani žiadne náznaky takýchto problémov, preto sa dospelo k záveru, že celé výrobné odvetvie Spoločenstva bolo schopné zabezpečovať kapitál pre svoje činnosti v priebehu posudzovaného obdobia.

| (172) | Zamestnanosť vo výrobnom odvetví Spoločenstva v priebehu posudzovaného obdobia klesla o 13 % a mzdové náklady klesli o 9 %.
  Tabuľka 13 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zamestnanci | 6 058 | 5 424 | 5 276 | 5 245 |
| Koeficient | 100 | 90 | 87 | 87 |
| Mzdové náklady (EUR/rok) | 275 296 896 | 251 059 144 | 244 153 692 | 249 190 971 |
| Koeficient | 100 | 91 | 89 | 91 |

(172)

Zamestnanosť vo výrobnom odvetví Spoločenstva v priebehu posudzovaného obdobia klesla o 13 % a mzdové náklady klesli o 9 %.

Tabuľka 13

2001

2002

2003

OP

Zamestnanci

6 058

5 424

5 276

5 245

Koeficient

100

90

87

87

Mzdové náklady (EUR/rok)

275 296 896

251 059 144

244 153 692

249 190 971

Koeficient

100

91

89

91

| (173) | Produktivita stanovená ako výstup (produkcia) na zamestnanca a rok dosahovala v OP rovnakú hodnotu ako v roku 2001, po poklese v rokoch 2002 a 2003.
  Tabuľka 14 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivita (tony/zamestnanci) | 247 | 217 | 213 | 246 |
| Koeficient | 100 | 88 | 86 | 100 |

(173)

Produktivita stanovená ako výstup (produkcia) na zamestnanca a rok dosahovala v OP rovnakú hodnotu ako v roku 2001, po poklese v rokoch 2002 a 2003.

Tabuľka 14

2001

2002

2003

OP

Produktivita (tony/zamestnanci)

247

217

213

246

Koeficient

100

88

86

100

| (174) | Hoci spotreba v Spoločenstve v čase od roku 2001 do OP klesla o 8 %, objem predaja výrobného odvetvia Spoločenstva neprepojeným a prepojeným zákazníkom klesol o 15 %. Na druhej strane podiel dovozu zo štyroch príslušných krajín na trhu vzrástol o 7,3 percentuálnych bodov. Takže predaj výrobného odvetvia Spoločenstva v priebehu posudzovaného obdobia klesol omnoho výraznejšie než dopyt. |
| --- | --- |

(174)

Hoci spotreba v Spoločenstve v čase od roku 2001 do OP klesla o 8 %, objem predaja výrobného odvetvia Spoločenstva neprepojeným a prepojeným zákazníkom klesol o 15 %. Na druhej strane podiel dovozu zo štyroch príslušných krajín na trhu vzrástol o 7,3 percentuálnych bodov. Takže predaj výrobného odvetvia Spoločenstva v priebehu posudzovaného obdobia klesol omnoho výraznejšie než dopyt.

| (175) | Pokiaľ ide o účinky rozsahu skutočného dumpingového rozpätia na výrobné odvetvie Spoločenstva, vzhľadom na objem a ceny dovozu zo štyroch príslušných krajín sa tieto účinky nemôžu považovať za zanedbateľné. |
| --- | --- |

(175)

Pokiaľ ide o účinky rozsahu skutočného dumpingového rozpätia na výrobné odvetvie Spoločenstva, vzhľadom na objem a ceny dovozu zo štyroch príslušných krajín sa tieto účinky nemôžu považovať za zanedbateľné.

| (176) | Ako dokázala uvedená analýza ukazovateľov ujmy, hospodárska a finančná situácia výrobného odvetvia Spoločenstva sa nezlepšila po zavedení antidumpingových opatrení na dovoz časti príslušného výrobku z Ruska a z Rumunska v roku 1997 a z Chorvátska a Ukrajiny vo februári 2000. Analýza dokazuje aj to, že Spoločenstvo sa stále nachádza v krehkom a zraniteľnom stave. |
| --- | --- |

(176)

Ako dokázala uvedená analýza ukazovateľov ujmy, hospodárska a finančná situácia výrobného odvetvia Spoločenstva sa nezlepšila po zavedení antidumpingových opatrení na dovoz časti príslušného výrobku z Ruska a z Rumunska v roku 1997 a z Chorvátska a Ukrajiny vo februári 2000. Analýza dokazuje aj to, že Spoločenstvo sa stále nachádza v krehkom a zraniteľnom stave.

4.6.   Záver o ujme

| (177) | Analýza ukazovateľov ujmy naznačila, že sa situácia výrobného odvetvia Spoločenstva po roku 2001 výrazne zhoršila a najhoršie to bolo v roku 2003. V priebehu OP ukazovatele ujmy vyjadrovali zlepšenie v porovnaní s mimoriadne zlou situáciou v roku 2003. Zlepšenie situácie v priebehu OP môže súvisieť so všeobecne lepšou situáciou na trhu počas OP, a predovšetkým s vyšším dopytom po výrobkoch BRR zo strany ropného a plynárenského priemyslu. Výrobné odvetvie Spoločenstva však zďaleka nebolo schopné vrátiť sa na úroveň z roku 2001, t. j. pred nárastom dumpingového dovozu. V tejto súvislosti treba poznamenať, že nárast predajných cien pozorovaný v priebehu OP nestačil ani na to, aby v plnej miere pokryl zvýšené náklady na suroviny, a nie ešte na zlepšenie situácie výrobného odvetvia Spoločenstva. |
| --- | --- |

(177)

Analýza ukazovateľov ujmy naznačila, že sa situácia výrobného odvetvia Spoločenstva po roku 2001 výrazne zhoršila a najhoršie to bolo v roku 2003. V priebehu OP ukazovatele ujmy vyjadrovali zlepšenie v porovnaní s mimoriadne zlou situáciou v roku 2003. Zlepšenie situácie v priebehu OP môže súvisieť so všeobecne lepšou situáciou na trhu počas OP, a predovšetkým s vyšším dopytom po výrobkoch BRR zo strany ropného a plynárenského priemyslu. Výrobné odvetvie Spoločenstva však zďaleka nebolo schopné vrátiť sa na úroveň z roku 2001, t. j. pred nárastom dumpingového dovozu. V tejto súvislosti treba poznamenať, že nárast predajných cien pozorovaný v priebehu OP nestačil ani na to, aby v plnej miere pokryl zvýšené náklady na suroviny, a nie ešte na zlepšenie situácie výrobného odvetvia Spoločenstva.

| (178) | Je pravda, že na prvý pohľad niektoré ukazovatele ujmy vyjadrovali stabilný (schopnosť zabezpečovať kapitál, zamestnanosť) alebo dokonca aj pozitívny (priemerné predajné ceny) vývoj. Väčšina ostatných ukazovateľov ujmy (t. j. ziskovosť, investície, objem výroby a predaja) však vyjadrovali počas posudzovaného obdobia jednoznačne negatívny vývoj, hoci sa v priebehu OP v porovnaní s predchádzajúcim rokom mierne zlepšili. Toto zlepšenie ale nemení skutočnosť, že najdôležitejšie ukazovatele ujmy sú negatívne. |
| --- | --- |

(178)

Je pravda, že na prvý pohľad niektoré ukazovatele ujmy vyjadrovali stabilný (schopnosť zabezpečovať kapitál, zamestnanosť) alebo dokonca aj pozitívny (priemerné predajné ceny) vývoj. Väčšina ostatných ukazovateľov ujmy (t. j. ziskovosť, investície, objem výroby a predaja) však vyjadrovali počas posudzovaného obdobia jednoznačne negatívny vývoj, hoci sa v priebehu OP v porovnaní s predchádzajúcim rokom mierne zlepšili. Toto zlepšenie ale nemení skutočnosť, že najdôležitejšie ukazovatele ujmy sú negatívne.

| (179) | Pokiaľ ide o pozitívny vývoj cien, cenový nárast v priebehu OP sa nemôže pripisovať zlepšeniu situácie výrobného odvetvia Spoločenstva, ale bol skôr dôsledkom zvýšených cien surovín. Okrem toho uvedené faktory dokazujúce stabilný vývoj neurčujú celkový stav výrobného odvetvia Spoločenstva. Vzhľadom na značne negatívny vývoj ukazovateľov súvisiacich so ziskom je životaschopnosť výrobného odvetvia v skutočnosti ohrozená, ak sa situácia zo strednodobého hľadiska alebo ešte skôr nezlepší. |
| --- | --- |

(179)

Pokiaľ ide o pozitívny vývoj cien, cenový nárast v priebehu OP sa nemôže pripisovať zlepšeniu situácie výrobného odvetvia Spoločenstva, ale bol skôr dôsledkom zvýšených cien surovín. Okrem toho uvedené faktory dokazujúce stabilný vývoj neurčujú celkový stav výrobného odvetvia Spoločenstva. Vzhľadom na značne negatívny vývoj ukazovateľov súvisiacich so ziskom je životaschopnosť výrobného odvetvia v skutočnosti ohrozená, ak sa situácia zo strednodobého hľadiska alebo ešte skôr nezlepší.

| (180) | Po prednesení konečných výsledkov niektorí vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že výrobné odvetvie Spoločenstva v priebehu OP neutrpelo značnú ujmu. Uvádzali, že verejne dostupné údaje naznačujú, že výrobné odvetvie Spoločenstva bolo v dobrom finančnom stave a že predaj a ziskovosť výrobného odvetvia Spoločenstva vykazovali počas OP pozitívny trend. |
| --- | --- |

(180)

Po prednesení konečných výsledkov niektorí vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že výrobné odvetvie Spoločenstva v priebehu OP neutrpelo značnú ujmu. Uvádzali, že verejne dostupné údaje naznačujú, že výrobné odvetvie Spoločenstva bolo v dobrom finančnom stave a že predaj a ziskovosť výrobného odvetvia Spoločenstva vykazovali počas OP pozitívny trend.

| (181) | Je potrebné poznamenať, že ročné finančné výsledky niektorých výrobcov v Spoločenstve boli v skutočnosti v priebehu OP pozitívne, objemy predaja vzrástli a dosiahli sa ziskové výsledky. Hoci celková finančná situácia niektorých výrobcov v Spoločenstve bola počas OP skutočne priaznivá, príslušná analýza musí byť založená na finančných výkonoch výrobného odvetvia Spoločenstva vzhľadom na produkciu a predaj podobného výrobku na trhu Spoločenstva. Keďže podobný výrobok nezastupuje celý objem výroby výrobného odvetvia Spoločenstva, ani celý predaj v Spoločenstve, zistilo sa, že napriek dobrým výkonom niektorých výrobcov BRR v Spoločenstve existovala značná ujma vo vzťahu k podobnému výrobku predávanému v Spoločenstve. |
| --- | --- |

(181)

Je potrebné poznamenať, že ročné finančné výsledky niektorých výrobcov v Spoločenstve boli v skutočnosti v priebehu OP pozitívne, objemy predaja vzrástli a dosiahli sa ziskové výsledky. Hoci celková finančná situácia niektorých výrobcov v Spoločenstve bola počas OP skutočne priaznivá, príslušná analýza musí byť založená na finančných výkonoch výrobného odvetvia Spoločenstva vzhľadom na produkciu a predaj podobného výrobku na trhu Spoločenstva. Keďže podobný výrobok nezastupuje celý objem výroby výrobného odvetvia Spoločenstva, ani celý predaj v Spoločenstve, zistilo sa, že napriek dobrým výkonom niektorých výrobcov BRR v Spoločenstve existovala značná ujma vo vzťahu k podobnému výrobku predávanému v Spoločenstve.

| (182) | Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Spoločenstva utrpelo značnú ujmu v zmysle v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(182)

Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Spoločenstva utrpelo značnú ujmu v zmysle v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia.

5.   PRÍČINNÉ SÚVISLOSTI

5.1.   Úvod

| (183) | V súlade s článkom 3 ods. 6 a ods. 7 základného nariadenia Komisia prešetrila, či dumpingový dovoz príslušného výrobku s pôvodom v príslušných krajinách spôsobil ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva v takej miere, že sa môže označovať za značnú. Boli preskúmané aj známe faktory iné ako dumpingový dovoz, ktoré mohli v rovnakom čase poškodzovať výrobné odvetvie Spoločenstva, aby sa overilo, či sa možná ujma spôsobená týmito faktormi nepripisovala dumpingovému dovozu. |
| --- | --- |

(183)

V súlade s článkom 3 ods. 6 a ods. 7 základného nariadenia Komisia prešetrila, či dumpingový dovoz príslušného výrobku s pôvodom v príslušných krajinách spôsobil ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva v takej miere, že sa môže označovať za značnú. Boli preskúmané aj známe faktory iné ako dumpingový dovoz, ktoré mohli v rovnakom čase poškodzovať výrobné odvetvie Spoločenstva, aby sa overilo, či sa možná ujma spôsobená týmito faktormi nepripisovala dumpingovému dovozu.

5.2.   Vplyv dumpingového dovozu

| (184) | Dovoz zo štyroch príslušných krajín sa v priebehu posudzovaného obdobia výrazne zvýšil, t. j. o 40 % vzhľadom na objem a o 7,3 percentuálnych bodov vzhľadom na podiel na trhu. Zároveň priemerné ceny dovozu s pôvodom v štyroch príslušných krajinách znížili v priebehu OP priemerné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva o 32 %. Cenový nárast dumpingového dovozu zaznamenaný počas OP len v malej miere vyjadroval nárast nákladov na suroviny. Výrazný nárast objemu dovozu zo štyroch príslušných krajín a ich získanie podielu na trhu počas posudzovaného obdobia pri cenách, ktoré boli nižšie ako ceny výrobného odvetvia Spoločenstva, sa zhodovali s očividným zhoršovaním celkovej finančnej situácie výrobného odvetvia Spoločenstva v priebehu tohto obdobia. |
| --- | --- |

(184)

Dovoz zo štyroch príslušných krajín sa v priebehu posudzovaného obdobia výrazne zvýšil, t. j. o 40 % vzhľadom na objem a o 7,3 percentuálnych bodov vzhľadom na podiel na trhu. Zároveň priemerné ceny dovozu s pôvodom v štyroch príslušných krajinách znížili v priebehu OP priemerné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva o 32 %. Cenový nárast dumpingového dovozu zaznamenaný počas OP len v malej miere vyjadroval nárast nákladov na suroviny. Výrazný nárast objemu dovozu zo štyroch príslušných krajín a ich získanie podielu na trhu počas posudzovaného obdobia pri cenách, ktoré boli nižšie ako ceny výrobného odvetvia Spoločenstva, sa zhodovali s očividným zhoršovaním celkovej finančnej situácie výrobného odvetvia Spoločenstva v priebehu tohto obdobia.

| (185) | Aj jednotkové ceny výrobného odvetvia Spoločenstva sa v priebehu posudzovaného obdobia zvýšili o 10 %. Tieto ceny však boli potlačené a nemohli pokryť dokonca ani masívny nárast nákladov na suroviny, čo dokazuje značná miera strát, ktoré utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva. |
| --- | --- |

(185)

Aj jednotkové ceny výrobného odvetvia Spoločenstva sa v priebehu posudzovaného obdobia zvýšili o 10 %. Tieto ceny však boli potlačené a nemohli pokryť dokonca ani masívny nárast nákladov na suroviny, čo dokazuje značná miera strát, ktoré utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva.

| (186) | Na základe uvedených skutočností sa zdá, že lacný dovoz zo štyroch príslušných krajín musel mať určujúci vplyv na zhoršenie situácie výrobného odvetvia Spoločenstva, čo sa prejavilo predovšetkým v nedostatočnom vývoji predajných cien, ako aj v poklese výroby, objemov predaja a podielu na trhu, v prudkom znížení ziskovosti a v redukcii investícií. |
| --- | --- |

(186)

Na základe uvedených skutočností sa zdá, že lacný dovoz zo štyroch príslušných krajín musel mať určujúci vplyv na zhoršenie situácie výrobného odvetvia Spoločenstva, čo sa prejavilo predovšetkým v nedostatočnom vývoji predajných cien, ako aj v poklese výroby, objemov predaja a podielu na trhu, v prudkom znížení ziskovosti a v redukcii investícií.

5.3.   Vplyv iných faktorov

| (187) | Spotreba v Spoločenstve v priebehu posudzovaného obdobia klesla o 8 %. Samotný pokles spotreby sa však nemôže považovať za určujúcu príčinu nepriaznivého stavu výrobného odvetvia Spoločenstva, keďže predaj výrobného odvetvia Spoločenstva poklesol počas posudzovaného obdobia v relatívnych hodnotách viac než spotreba (– 16 %, resp. – 14 % v období od roku 2001 do konca OP). Okrem toho sa preukázalo, že dovoz z príslušných krajín sa v priebehu posudzovaného obdobia zvýšil a prevzal podiel na trhu, o ktorý prišlo výrobné odvetvie Spoločenstva. Z týchto dôvodov sa dospelo k záveru, že pokles spotreby nemohol byť podstatnou príčinou ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva. |
| --- | --- |

(187)

Spotreba v Spoločenstve v priebehu posudzovaného obdobia klesla o 8 %. Samotný pokles spotreby sa však nemôže považovať za určujúcu príčinu nepriaznivého stavu výrobného odvetvia Spoločenstva, keďže predaj výrobného odvetvia Spoločenstva poklesol počas posudzovaného obdobia v relatívnych hodnotách viac než spotreba (– 16 %, resp. – 14 % v období od roku 2001 do konca OP). Okrem toho sa preukázalo, že dovoz z príslušných krajín sa v priebehu posudzovaného obdobia zvýšil a prevzal podiel na trhu, o ktorý prišlo výrobné odvetvie Spoločenstva. Z týchto dôvodov sa dospelo k záveru, že pokles spotreby nemohol byť podstatnou príčinou ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva.

| (188) | Podľa Eurostatu a počas informácií získaných počas prešetrovania hlavnými tromi krajinami, z ktorých sa dovážajú BRR, sú Japonsko, Argentína a USA. |
| --- | --- |

(188)

Podľa Eurostatu a počas informácií získaných počas prešetrovania hlavnými tromi krajinami, z ktorých sa dovážajú BRR, sú Japonsko, Argentína a USA.

| (189) | Dovoz z Japonska predstavoval v roku 2001 52 960 ton a v priebehu posudzovaného obdobia klesol o 34 % na 34 857. Podiel japonského dovážaného príslušného výrobku na trhu predstavoval v roku 2001 2,5 % a počas OP klesol na 1,8 %. Japonský dovoz sa realizoval s cenami, ktoré boli minimálne dvojnásobne vyššie ako ceny výrobného odvetvia Spoločenstva. Takže sa nepredpokladá, že by mal dovoz z Japonska negatívne účinky na stav výrobného odvetvia Spoločenstva. |
| --- | --- |

(189)

Dovoz z Japonska predstavoval v roku 2001 52 960 ton a v priebehu posudzovaného obdobia klesol o 34 % na 34 857. Podiel japonského dovážaného príslušného výrobku na trhu predstavoval v roku 2001 2,5 % a počas OP klesol na 1,8 %. Japonský dovoz sa realizoval s cenami, ktoré boli minimálne dvojnásobne vyššie ako ceny výrobného odvetvia Spoločenstva. Takže sa nepredpokladá, že by mal dovoz z Japonska negatívne účinky na stav výrobného odvetvia Spoločenstva.

| (190) | Dovoz z Argentíny sa zvýšil o 52 %, z 30 962 ton v roku 2001 na 46 918 ton v OP. Zodpovedá to podielu na trhu, ktorý stúpol o jeden percentuálny bod z 1,4 % v roku 2001 na 2,4 % v OP. Výška cien dovozu z Argentíny bola počas celého posudzovaného obdobia výrazne vyššia v porovnaní s cenami štyroch príslušných krajín, napríklad počas OP priemerná cena CIF na tonu dovozu z Argentíny predstavovala 660 EUR, zatiaľ čo vážená priemerná cena CIF štyroch príslušných krajín bola 501 EUR za tonu. V analýze sa zohľadnila skutočnosť, že jeden výrobca zo Spoločenstva je prepojený s vyvážajúcim výrobcom zaregistrovaným v Argentíne. Bolo však dokázané, že BRR dovážané týmto výrobcom Spoločenstva od jeho prepojenej spoločnosti v Argentíne neboli vzhľadom na množstvá, ani vzhľadom na ceny určujúcou príčinou nepriaznivej situácie tohto konkrétneho výrobcu Spoločenstva a ani celého výrobného odvetvia Spoločenstva. |
| --- | --- |

(190)

Dovoz z Argentíny sa zvýšil o 52 %, z 30 962 ton v roku 2001 na 46 918 ton v OP. Zodpovedá to podielu na trhu, ktorý stúpol o jeden percentuálny bod z 1,4 % v roku 2001 na 2,4 % v OP. Výška cien dovozu z Argentíny bola počas celého posudzovaného obdobia výrazne vyššia v porovnaní s cenami štyroch príslušných krajín, napríklad počas OP priemerná cena CIF na tonu dovozu z Argentíny predstavovala 660 EUR, zatiaľ čo vážená priemerná cena CIF štyroch príslušných krajín bola 501 EUR za tonu. V analýze sa zohľadnila skutočnosť, že jeden výrobca zo Spoločenstva je prepojený s vyvážajúcim výrobcom zaregistrovaným v Argentíne. Bolo však dokázané, že BRR dovážané týmto výrobcom Spoločenstva od jeho prepojenej spoločnosti v Argentíne neboli vzhľadom na množstvá, ani vzhľadom na ceny určujúcou príčinou nepriaznivej situácie tohto konkrétneho výrobcu Spoločenstva a ani celého výrobného odvetvia Spoločenstva.

| (191) | Pokiaľ ide o USA, štatistika Eurostatu dokazuje, že podiel dovozu BRR z USA na trhu stúpol z 0,6 % v roku 2001 na 1,8 % v OP. Priemerná predajná cena USA na začiatku posudzovaného obdobia predstavovala 2 414 EUR za tonu, t. j. takmer štvornásobok ceny výrobného odvetvia Spoločenstva, a následne výrazne poklesla počas OP o 77 % na 797 EUR za tonu, čo bolo ešte stále o 8 % viac ako cena výrobného odvetvia Spoločenstva. Preto napriek zvýšenému dovozu z USA sa dovoz vzhľadom na cenovú úroveň nemôže považovať za podstatnú príčinu ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva. |
| --- | --- |

(191)

Pokiaľ ide o USA, štatistika Eurostatu dokazuje, že podiel dovozu BRR z USA na trhu stúpol z 0,6 % v roku 2001 na 1,8 % v OP. Priemerná predajná cena USA na začiatku posudzovaného obdobia predstavovala 2 414 EUR za tonu, t. j. takmer štvornásobok ceny výrobného odvetvia Spoločenstva, a následne výrazne poklesla počas OP o 77 % na 797 EUR za tonu, čo bolo ešte stále o 8 % viac ako cena výrobného odvetvia Spoločenstva. Preto napriek zvýšenému dovozu z USA sa dovoz vzhľadom na cenovú úroveň nemôže považovať za podstatnú príčinu ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva.

| (192) | Tvrdilo sa, že dovoz z Argentíny a USA sa od roku 2001 neustále zvyšoval, že ich kombinovaný podiel na trhu prekročil počas OP 4 % a že americké ceny boli nižšie ako ceny, ktoré účtovali vyvážajúci výrobcovia v troch zo štyroch príslušných krajín. |
| --- | --- |

(192)

Tvrdilo sa, že dovoz z Argentíny a USA sa od roku 2001 neustále zvyšoval, že ich kombinovaný podiel na trhu prekročil počas OP 4 % a že americké ceny boli nižšie ako ceny, ktoré účtovali vyvážajúci výrobcovia v troch zo štyroch príslušných krajín.

| (193) | Tvrdenie, že americké ceny boli nižšie ako ceny, ktoré účtovali vyvážajúci výrobcovia v troch zo štyroch príslušných krajín, nie je podložené pravdivými údajmi. Vo všeobecnosti sa dospelo k záveru, že predovšetkým vzhľadom na vysokú cenu sa tento dovoz nemôže považovať za určujúcu príčinu ujmy. |
| --- | --- |

(193)

Tvrdenie, že americké ceny boli nižšie ako ceny, ktoré účtovali vyvážajúci výrobcovia v troch zo štyroch príslušných krajín, nie je podložené pravdivými údajmi. Vo všeobecnosti sa dospelo k záveru, že predovšetkým vzhľadom na vysokú cenu sa tento dovoz nemôže považovať za určujúcu príčinu ujmy.

| (194) | Jeden vyvážajúci výrobca uviedol, že výrobné odvetvie Spoločenstva bolo aktívne najmä v oblasti výroby a predaja výrobkov kategórie high-end (OCTG – oil and country tubular goods), ktoré by mohli konkurovať dovozu z Japonska, Argentíny a USA. Tvrdil, že kombinovaný dovoz z týchto troch krajín predstavoval v čase od roku 2001 do OP nárast podielu na trhu o 1,5 percentuálneho bodu a že dovoz z týchto troch krajín nahradil skôr BRR vyrábané výrobným odvetvím Spoločenstva než BRR dovážané z Ruska a Ukrajiny. |
| --- | --- |

(194)

Jeden vyvážajúci výrobca uviedol, že výrobné odvetvie Spoločenstva bolo aktívne najmä v oblasti výroby a predaja výrobkov kategórie high-end (OCTG – oil and country tubular goods), ktoré by mohli konkurovať dovozu z Japonska, Argentíny a USA. Tvrdil, že kombinovaný dovoz z týchto troch krajín predstavoval v čase od roku 2001 do OP nárast podielu na trhu o 1,5 percentuálneho bodu a že dovoz z týchto troch krajín nahradil skôr BRR vyrábané výrobným odvetvím Spoločenstva než BRR dovážané z Ruska a Ukrajiny.

| (195) | Je potrebné upozorniť na to, že výrobné odvetvie Spoločenstva napriek väčšiemu dôrazu na výrobu výrobkov kategórie high-end s pridanou hodnotou naďalej v značnom množstve vyrába všetky rozličné typy BRR, vrátane výrobkov kategórie low-end. Skutočnosťou je, že OCTG predstavujú len malý podiel činnosti výrobného odvetvia Spoločenstva, konkrétne 5 % z celkového objemu predaja a 7 % z celkového objemu predaja podobného výrobku predávaného na trhu Spoločenstva v priebehu OP. Nárast kombinovaného podielu Japonska, Argentíny a USA na trhu o 1,5 percentuálneho bodu zo 4,5 % v roku 2001 na 6,0 % v OP sa môže prípadne v menšej miere spájať s výraznejšou stratou podielu výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu počas toho istého obdobia, t. j. zo 40,1 % na 36,7 %. Následne bolo tvrdenie, že dovoz z týchto troch krajín spôsobil značnú ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva, zamietnuté. |
| --- | --- |

(195)

Je potrebné upozorniť na to, že výrobné odvetvie Spoločenstva napriek väčšiemu dôrazu na výrobu výrobkov kategórie high-end s pridanou hodnotou naďalej v značnom množstve vyrába všetky rozličné typy BRR, vrátane výrobkov kategórie low-end. Skutočnosťou je, že OCTG predstavujú len malý podiel činnosti výrobného odvetvia Spoločenstva, konkrétne 5 % z celkového objemu predaja a 7 % z celkového objemu predaja podobného výrobku predávaného na trhu Spoločenstva v priebehu OP. Nárast kombinovaného podielu Japonska, Argentíny a USA na trhu o 1,5 percentuálneho bodu zo 4,5 % v roku 2001 na 6,0 % v OP sa môže prípadne v menšej miere spájať s výraznejšou stratou podielu výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu počas toho istého obdobia, t. j. zo 40,1 % na 36,7 %. Následne bolo tvrdenie, že dovoz z týchto troch krajín spôsobil značnú ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva, zamietnuté.

| (196) | Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že útvary Komisie opomenuli zohľadniť účinky dovozu BRR z nových členských štátov. Uviedol, že sa zistilo, že predovšetkým dovoz zo Slovenska do ES sa realizoval s poškodzujúcimi dumpingovými cenami. Tento dovoz podliehal antidumpingovým clám, ktoré sa prehliadli v dôsledku rozširovania EÚ uprostred OP. Ďalej tvrdil, že tento dovoz bol príčinou straty podielu výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu. |
| --- | --- |

(196)

Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že útvary Komisie opomenuli zohľadniť účinky dovozu BRR z nových členských štátov. Uviedol, že sa zistilo, že predovšetkým dovoz zo Slovenska do ES sa realizoval s poškodzujúcimi dumpingovými cenami. Tento dovoz podliehal antidumpingovým clám, ktoré sa prehliadli v dôsledku rozširovania EÚ uprostred OP. Ďalej tvrdil, že tento dovoz bol príčinou straty podielu výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu.

| (197) | Je potrebné však pripomenúť, že objem predaja od výrobného odvetvia Spoločenstva a od ostatných európskych výrobcov (vrátane Slovenska) klesol v období rokov 2001 až 2004 približne o 133 000 ton, resp. o 112 000 ton, zatiaľ čo v tom istom čase dovoz zo štyroch príslušných krajín vzrástol približne o 120 000 ton (13). |
| --- | --- |

(197)

Je potrebné však pripomenúť, že objem predaja od výrobného odvetvia Spoločenstva a od ostatných európskych výrobcov (vrátane Slovenska) klesol v období rokov 2001 až 2004 približne o 133 000 ton, resp. o 112 000 ton, zatiaľ čo v tom istom čase dovoz zo štyroch príslušných krajín vzrástol približne o 120 000 ton (13).

| (198) | Pokiaľ ide o dovoz zo Slovenska pred rozšírením EÚ, nie je možné tvrdiť, že by takýto dovoz mohol spôsobiť výrobnému odvetviu Spoločenstva poškodzujúci dumping v období od roku 2001 po rozšírenie EÚ (t. j. do 1. mája 2004), keďže podliehal antidumpingovým clám stanovujúcim rovnaké podmienky ako pre výrobné odvetvie Spoločenstva. Nepredpokladajú sa žiadne možné účinky tohto predaja v rámci EÚ 25 po 1. máji 2004 na prípadné popretie zistených skutočností v súvislosti s ujmou alebo príčinného prepojenia medzi dumpingovým dovozom zo štyroch prešetrovaných krajín a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva. Analýza dovozu príslušného výrobku zo Slovenska na trh Spoločenstva pred rozšírením EÚ a po ňom je v skutočnosti založená na údajoch Eurostatu, ktoré dokazujú, že v roku vstupu Slovenska do EÚ sa tento dovoz príslušného výrobku do zvyšnej časti trhu Spoločenstva (EÚ-24) zvýšil v porovnaní s predchádzajúcim rokom o 7 % alebo o 5 911 ton. Tento nárast objemu je veľmi malý v porovnaní s vývojom dovozu zo štyroch príslušných krajín. |
| --- | --- |

(198)

Pokiaľ ide o dovoz zo Slovenska pred rozšírením EÚ, nie je možné tvrdiť, že by takýto dovoz mohol spôsobiť výrobnému odvetviu Spoločenstva poškodzujúci dumping v období od roku 2001 po rozšírenie EÚ (t. j. do 1. mája 2004), keďže podliehal antidumpingovým clám stanovujúcim rovnaké podmienky ako pre výrobné odvetvie Spoločenstva. Nepredpokladajú sa žiadne možné účinky tohto predaja v rámci EÚ 25 po 1. máji 2004 na prípadné popretie zistených skutočností v súvislosti s ujmou alebo príčinného prepojenia medzi dumpingovým dovozom zo štyroch prešetrovaných krajín a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva. Analýza dovozu príslušného výrobku zo Slovenska na trh Spoločenstva pred rozšírením EÚ a po ňom je v skutočnosti založená na údajoch Eurostatu, ktoré dokazujú, že v roku vstupu Slovenska do EÚ sa tento dovoz príslušného výrobku do zvyšnej časti trhu Spoločenstva (EÚ-24) zvýšil v porovnaní s predchádzajúcim rokom o 7 % alebo o 5 911 ton. Tento nárast objemu je veľmi malý v porovnaní s vývojom dovozu zo štyroch príslušných krajín.

| (199) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu sa neznížil v dôsledku hospodárskej súťaži vo vnútri Spoločenstva. |
| --- | --- |

(199)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu sa neznížil v dôsledku hospodárskej súťaži vo vnútri Spoločenstva.

| (200) | Preto bolo tvrdenie, že by mohla hospodárska súťaž v rámci Spoločenstva vyvolať stratu podielu výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu, týmto zamietnuté. |
| --- | --- |

(200)

Preto bolo tvrdenie, že by mohla hospodárska súťaž v rámci Spoločenstva vyvolať stratu podielu výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu, týmto zamietnuté.

| (201) | Ako odpoveď na uverejnenie konečných výsledkov jeden vyvážajúci výrobca uviedol, že sa nezohľadňoval faktor cyklickosti trhu s oceľou, ako to požaduje článok 3 ods. 7 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(201)

Ako odpoveď na uverejnenie konečných výsledkov jeden vyvážajúci výrobca uviedol, že sa nezohľadňoval faktor cyklickosti trhu s oceľou, ako to požaduje článok 3 ods. 7 základného nariadenia.

| (202) | V tejto súvislosti treba poznamenať, že vyvážajúci výrobca nepredložil žiadny dôkaz, ktorým by opodstatnil svoje tvrdenie, že cyklickosť trhu s oceľou vyvolala nepriaznivý stav výrobného odvetvia Spoločenstva. Okrem toho cyklickosť trhu s oceľou mohla mať vplyv na výrobné odvetvie Spoločenstva a rovnako aj na vyvážajúcich výrobcov. Takže klesajúca časť cyklu na trhu s BRR, ktorá mala údajne negatívny vplyv na stav výrobného odvetvia Spoločenstva, mala mať negatívny vplyv aj na objem dovozu BRR, t. j. objem dovozu zo štyroch príslušných krajín mal klesať. Ako je však uvedené v odôvodnení (151) kumulovaný objem dovozu zo štyroch príslušných krajín v období od roku 2001 do roku 2004 každý rok stúpal. Preto sa dospelo k záveru, že sa nemôže predpokladať, že cyklickosť trhu s oceľou spôsobila ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva. |
| --- | --- |

(202)

V tejto súvislosti treba poznamenať, že vyvážajúci výrobca nepredložil žiadny dôkaz, ktorým by opodstatnil svoje tvrdenie, že cyklickosť trhu s oceľou vyvolala nepriaznivý stav výrobného odvetvia Spoločenstva. Okrem toho cyklickosť trhu s oceľou mohla mať vplyv na výrobné odvetvie Spoločenstva a rovnako aj na vyvážajúcich výrobcov. Takže klesajúca časť cyklu na trhu s BRR, ktorá mala údajne negatívny vplyv na stav výrobného odvetvia Spoločenstva, mala mať negatívny vplyv aj na objem dovozu BRR, t. j. objem dovozu zo štyroch príslušných krajín mal klesať. Ako je však uvedené v odôvodnení (151) kumulovaný objem dovozu zo štyroch príslušných krajín v období od roku 2001 do roku 2004 každý rok stúpal. Preto sa dospelo k záveru, že sa nemôže predpokladať, že cyklickosť trhu s oceľou spôsobila ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva.

| (203) | Jedna spoločnosť tvrdila, že pokles hodnoty USD v porovnaní s eurom v čase od roku 2001 po OP mal vplyv na stav výrobného odvetvia Spoločenstva, ale bez predloženia akéhokoľvek dôkazu o tom, že tieto výkyvy výmenného kurzu mali skutočne negatívny vplyv na výkony výrobného odvetvia Spoločenstva. Za neexistencie akýchkoľvek opodstatnených informácií dokazujúcich, že nepriaznivý stav výrobného odvetvia Spoločenstva bol ovplyvnený nárastom hodnoty eura v porovnaní s USD, sa dospelo k záveru, že výkyvy výmenného kurzu neporušili príčinné prepojenie medzi dumpingovým dovozom a nepriaznivým stavom výrobného odvetvia Spoločenstva. Navyše analýza výrobného odvetvia Spoločenstva bola založená na finančných výkonoch podobného výrobku vyrábaného a predávaného na trhu Spoločenstva. Keďže sa veľká väčšina predaja podobného výrobku na trhu Spoločenstva faktúrovala v eurách a keďže sa aj všetky významné výrobné náklady hradili predovšetkým v eurách, výkyvy výmenného kurzu v žiadnom prípade nemohli mať výrazný vplyv na nepriaznivý stav výrobného odvetvia Spoločenstva. |
| --- | --- |

(203)

Jedna spoločnosť tvrdila, že pokles hodnoty USD v porovnaní s eurom v čase od roku 2001 po OP mal vplyv na stav výrobného odvetvia Spoločenstva, ale bez predloženia akéhokoľvek dôkazu o tom, že tieto výkyvy výmenného kurzu mali skutočne negatívny vplyv na výkony výrobného odvetvia Spoločenstva. Za neexistencie akýchkoľvek opodstatnených informácií dokazujúcich, že nepriaznivý stav výrobného odvetvia Spoločenstva bol ovplyvnený nárastom hodnoty eura v porovnaní s USD, sa dospelo k záveru, že výkyvy výmenného kurzu neporušili príčinné prepojenie medzi dumpingovým dovozom a nepriaznivým stavom výrobného odvetvia Spoločenstva. Navyše analýza výrobného odvetvia Spoločenstva bola založená na finančných výkonoch podobného výrobku vyrábaného a predávaného na trhu Spoločenstva. Keďže sa veľká väčšina predaja podobného výrobku na trhu Spoločenstva faktúrovala v eurách a keďže sa aj všetky významné výrobné náklady hradili predovšetkým v eurách, výkyvy výmenného kurzu v žiadnom prípade nemohli mať výrazný vplyv na nepriaznivý stav výrobného odvetvia Spoločenstva.

| (204) | Vzhľadom na uvedený vývoj objemov, cien a podielu na trhu v súvislosti s dovozom s pôvodom v iných tretích krajinách sa dospelo k záveru, že sa závažná ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva, nemôže pripisovať tomuto dovozu. |
| --- | --- |

(204)

Vzhľadom na uvedený vývoj objemov, cien a podielu na trhu v súvislosti s dovozom s pôvodom v iných tretích krajinách sa dospelo k záveru, že sa závažná ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva, nemôže pripisovať tomuto dovozu.

| (205) | Dvaja vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že pokles ziskovosti bol spôsobený nárastom nákladov na suroviny, a preto sa nemôže spájať s dumpingovým dovozom z príslušných krajín. Ceny šrotu a predvalkov, ktoré sú hlavnými surovinami na výrobu BRR, v priebehu posudzovaného obdobia skutočne výrazne vzrástli. Dvaja výrobcovia Spoločenstva predložili dôkazy o tom, že ceny šrotu stúpli od posledného štvrťroku 2003 do posledného štvrťroku OP o 66 %, resp. o 77 %. Jeden výrobca Spoločenstva dokázal, že počas celého posudzovaného obdobia, od roku 2001 až po OP, sa ceny šrotu viac ako zdvojnásobili z 99 EUR za tonu v roku 2001 na 253 EUR za tonu v OP. Podobný trend bolo možné pozorovať aj v súvislosti s priemernými cenami predvalkov. |
| --- | --- |

(205)

Dvaja vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že pokles ziskovosti bol spôsobený nárastom nákladov na suroviny, a preto sa nemôže spájať s dumpingovým dovozom z príslušných krajín. Ceny šrotu a predvalkov, ktoré sú hlavnými surovinami na výrobu BRR, v priebehu posudzovaného obdobia skutočne výrazne vzrástli. Dvaja výrobcovia Spoločenstva predložili dôkazy o tom, že ceny šrotu stúpli od posledného štvrťroku 2003 do posledného štvrťroku OP o 66 %, resp. o 77 %. Jeden výrobca Spoločenstva dokázal, že počas celého posudzovaného obdobia, od roku 2001 až po OP, sa ceny šrotu viac ako zdvojnásobili z 99 EUR za tonu v roku 2001 na 253 EUR za tonu v OP. Podobný trend bolo možné pozorovať aj v súvislosti s priemernými cenami predvalkov.

| (206) | Závažnú ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva však nespôsobili rastúce ceny surovín ako také, ale ako sa už vysvetlilo v odôvodnení (168) skutočnosť, že výrobné odvetvie nebolo schopné preniesť tieto vyššie náklady na zákazníkov. Z dôvodu dumpingového dovozu z príslušných krajín, ktorý výrazne znižoval ceny výrobného odvetvia Spoločenstva, nemohlo výrobné odvetvie Spoločenstva v skutočnosti zvyšovať svoje predajné ceny v takej miere, aby sa pokryl nárast cien surovín. |
| --- | --- |

(206)

Závažnú ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva však nespôsobili rastúce ceny surovín ako také, ale ako sa už vysvetlilo v odôvodnení (168) skutočnosť, že výrobné odvetvie nebolo schopné preniesť tieto vyššie náklady na zákazníkov. Z dôvodu dumpingového dovozu z príslušných krajín, ktorý výrazne znižoval ceny výrobného odvetvia Spoločenstva, nemohlo výrobné odvetvie Spoločenstva v skutočnosti zvyšovať svoje predajné ceny v takej miere, aby sa pokryl nárast cien surovín.

| (207) | Po uverejnení konečných výsledkov jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že sa nesprávne uviedlo, že ziskovosť v priebehu OP klesala preto, lebo výrobcovia zo Spoločenstva neboli schopní kvôli cenovému tlaku dumpingového dovozu zvýšiť ceny na takú úroveň, ktorá by pokryla nárast cien surovín. Podľa tejto spoločnosti ceny surovín (šrotu) počas OP vzrástli o 15,8 %. Argumentovala tým, že ceny dumpingového dovozu vzrástli o viac ako ceny surovín. |
| --- | --- |

(207)

Po uverejnení konečných výsledkov jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že sa nesprávne uviedlo, že ziskovosť v priebehu OP klesala preto, lebo výrobcovia zo Spoločenstva neboli schopní kvôli cenovému tlaku dumpingového dovozu zvýšiť ceny na takú úroveň, ktorá by pokryla nárast cien surovín. Podľa tejto spoločnosti ceny surovín (šrotu) počas OP vzrástli o 15,8 %. Argumentovala tým, že ceny dumpingového dovozu vzrástli o viac ako ceny surovín.

| (208) | Ako sa však už uviedlo, dôkazy získané v priebehu prešetrovania naznačujú, že nárast nákladov výrobcov Spoločenstva na suroviny bol počas OP omnoho vyšší ako údajných 15,8 %. Na základe informácií poskytnutých niektorými výrobcami zo Spoločenstva sa zistilo, že nárast cien surovín bol počas celého posudzovaného obdobia vyšší ako nárast váženej priemernej ceny BRR zo štyroch príslušných krajín. Preto zostáva v platnosti tvrdenie, že z dôvodu cenového tlaku dumpingového dovozu výrobcovia zo Spoločenstva neboli schopní zvyšovať ceny a zabezpečiť ziskovosť predaja. |
| --- | --- |

(208)

Ako sa však už uviedlo, dôkazy získané v priebehu prešetrovania naznačujú, že nárast nákladov výrobcov Spoločenstva na suroviny bol počas OP omnoho vyšší ako údajných 15,8 %. Na základe informácií poskytnutých niektorými výrobcami zo Spoločenstva sa zistilo, že nárast cien surovín bol počas celého posudzovaného obdobia vyšší ako nárast váženej priemernej ceny BRR zo štyroch príslušných krajín. Preto zostáva v platnosti tvrdenie, že z dôvodu cenového tlaku dumpingového dovozu výrobcovia zo Spoločenstva neboli schopní zvyšovať ceny a zabezpečiť ziskovosť predaja.

| (209) | Antidumpingové opatrenia na pôvodnú škálu výrobkov v súvislosti s Rumunskom a Ruskom, ktoré boli v platnosti od roku 1997, sa už od júla 2004 neuplatňujú z dôvodu obozretnosti vzhľadom na antikonkurenčné správanie sa určitých výrobcov Spoločenstva v minulosti. |
| --- | --- |

(209)

Antidumpingové opatrenia na pôvodnú škálu výrobkov v súvislosti s Rumunskom a Ruskom, ktoré boli v platnosti od roku 1997, sa už od júla 2004 neuplatňujú z dôvodu obozretnosti vzhľadom na antikonkurenčné správanie sa určitých výrobcov Spoločenstva v minulosti.

| (210) | Niektorí vyvážajúci výrobcovia a dovozcovia požadovali, aby sa prešetrila miera, v akej kartel tvorený určitými výrobcami zo Spoločenstva mohol mať vplyv na výkonnosť celého výrobného odvetvia Spoločenstva. |
| --- | --- |

(210)

Niektorí vyvážajúci výrobcovia a dovozcovia požadovali, aby sa prešetrila miera, v akej kartel tvorený určitými výrobcami zo Spoločenstva mohol mať vplyv na výkonnosť celého výrobného odvetvia Spoločenstva.

| (211) | V tejto súvislosti sa zistilo, že nedošlo k žiadnemu časovému prekrytiu medzi dobou páchania priestupku niektorými výrobcami Spoločenstva (1990 až 1995, pre určité výrobky až do roku 1999) a posudzovaným obdobím (2001 až 2004) tohto antidumpingového konania. Navyše sa počas prešetrovania nezistili žiadne informácie o tom, že by boli ceny výrobného odvetvia Spoločenstva alebo iné ukazovatele ujmy ovplyvnené akýmkoľvek antikonkurenčným správaním. Vzhľadom na uvedené skutočnosti a za neexistencie akýchkoľvek opačných informácií alebo náznakov, je možné dospieť k záveru, že kartel vytvorený určitými výrobcami Spoločenstva pred rokom 2001 nemal vplyv na nepriaznivý stav výrobného odvetvia Spoločenstva v priebehu posudzovaného obdobia. |
| --- | --- |

(211)

V tejto súvislosti sa zistilo, že nedošlo k žiadnemu časovému prekrytiu medzi dobou páchania priestupku niektorými výrobcami Spoločenstva (1990 až 1995, pre určité výrobky až do roku 1999) a posudzovaným obdobím (2001 až 2004) tohto antidumpingového konania. Navyše sa počas prešetrovania nezistili žiadne informácie o tom, že by boli ceny výrobného odvetvia Spoločenstva alebo iné ukazovatele ujmy ovplyvnené akýmkoľvek antikonkurenčným správaním. Vzhľadom na uvedené skutočnosti a za neexistencie akýchkoľvek opačných informácií alebo náznakov, je možné dospieť k záveru, že kartel vytvorený určitými výrobcami Spoločenstva pred rokom 2001 nemal vplyv na nepriaznivý stav výrobného odvetvia Spoločenstva v priebehu posudzovaného obdobia.

| (212) | Po uverejnení konečných výsledkov jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že služby Komisie nepreskúmali pravdepodobné účinky obnovenia situácie na podmienky hospodárskej súťaže výrobného odvetvia Spoločenstva po tom, ako sa v roku 1999 skončilo pôsobenie kartelu. Argumentoval tým, že skutočnosť, že sa obdobie pôsobenia kartelu a posudzované obdobie tohto konania neprekrývajú, je irelevantná a že sa služby Komisie dopustili chyby pri hodnotení v súvislosti s analýzou ujmy a príčinných súvislostí a pravdepodobne porušili ustanovenia článku 3 ods. 7 základného nariadenia |
| --- | --- |

(212)

Po uverejnení konečných výsledkov jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že služby Komisie nepreskúmali pravdepodobné účinky obnovenia situácie na podmienky hospodárskej súťaže výrobného odvetvia Spoločenstva po tom, ako sa v roku 1999 skončilo pôsobenie kartelu. Argumentoval tým, že skutočnosť, že sa obdobie pôsobenia kartelu a posudzované obdobie tohto konania neprekrývajú, je irelevantná a že sa služby Komisie dopustili chyby pri hodnotení v súvislosti s analýzou ujmy a príčinných súvislostí a pravdepodobne porušili ustanovenia článku 3 ods. 7 základného nariadenia

| (213) | Po prvé, treba zdôrazniť, že konanie kartelu sa týkalo len malej časti príslušného výrobku, konkrétne OCTG (klasifikovaných podľa KN 7304210020 a KN 7304291120). V priebehu OP predstavoval objem OCTG predaných na trhu Spoločenstva len 5 % z celkového objemu predaja výrobného odvetvia Spoločenstva. |
| --- | --- |

(213)

Po prvé, treba zdôrazniť, že konanie kartelu sa týkalo len malej časti príslušného výrobku, konkrétne OCTG (klasifikovaných podľa KN 7304210020 a KN 7304291120). V priebehu OP predstavoval objem OCTG predaných na trhu Spoločenstva len 5 % z celkového objemu predaja výrobného odvetvia Spoločenstva.

| (214) | Okrem toho sa predpokladá, že dvojročné obdobie medzi koncom pôsobenia kartelu a začiatkom obdobia použitého na stanovenie ujmy je dostatočné na to, aby sa pre výrobné odvetvie Spoločenstva obnovili normálne podmienky hospodárskej súťaže. Napriek tomu bola situácia počas OP nepriaznivá. |
| --- | --- |

(214)

Okrem toho sa predpokladá, že dvojročné obdobie medzi koncom pôsobenia kartelu a začiatkom obdobia použitého na stanovenie ujmy je dostatočné na to, aby sa pre výrobné odvetvie Spoločenstva obnovili normálne podmienky hospodárskej súťaže. Napriek tomu bola situácia počas OP nepriaznivá.

| (215) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti bolo toto tvrdenie zamietnuté. |
| --- | --- |

(215)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti bolo toto tvrdenie zamietnuté.

5.4.   Záver o príčinných súvislostiach

| (216) | Časová zhoda medzi nárastom dumpingového dovozu príslušných krajín, nárastom ich podielu na trhu a zisteným tlakom na znižovanie cien na jednej strane a očividným zhoršením stavu výrobného odvetvia Spoločenstva na strane druhej viedla k záveru, že dumpingový dovoz spôsobil závažnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(216)

Časová zhoda medzi nárastom dumpingového dovozu príslušných krajín, nárastom ich podielu na trhu a zisteným tlakom na znižovanie cien na jednej strane a očividným zhoršením stavu výrobného odvetvia Spoločenstva na strane druhej viedla k záveru, že dumpingový dovoz spôsobil závažnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia.

6.   ZÁUJEM SPOLOČENSTVA

| (217) | V súlade s článkom 21 základného nariadenia sa musí preskúmať, či napriek záveru o poškodzujúcom dumpingu neexistujú dôvody predpokladať, že v tomto konkrétnom prípade nie je v záujme Spoločenstva prijať príslušné opatrenia. V tejto súvislosti sa musí posúdiť pravdepodobný vplyv možných opatrení na všetky strany zainteresované na konaní a tiež dôsledky neprijatia opatrení. |
| --- | --- |

(217)

V súlade s článkom 21 základného nariadenia sa musí preskúmať, či napriek záveru o poškodzujúcom dumpingu neexistujú dôvody predpokladať, že v tomto konkrétnom prípade nie je v záujme Spoločenstva prijať príslušné opatrenia. V tejto súvislosti sa musí posúdiť pravdepodobný vplyv možných opatrení na všetky strany zainteresované na konaní a tiež dôsledky neprijatia opatrení.

6.1.   Výrobné odvetvie Spoločenstva

| (218) | Nepriaznivý stav výrobného odvetvia Spoločenstva je dôsledkom jeho neschopnosti konkurovať lacnému dumpingovému dovozu. |
| --- | --- |

(218)

Nepriaznivý stav výrobného odvetvia Spoločenstva je dôsledkom jeho neschopnosti konkurovať lacnému dumpingovému dovozu.

| (219) | Predpokladá sa, že prijatie opatrení umožní výrobnému odvetviu Spoločenstva zvýšiť objem svojho predaja a podiel na trhu, a tým dosiahnuť väčšie úspory zo sériovej výroby a úroveň zisku potrebnú na opodstatnenie neustálych investícií do výrobných zariadení. |
| --- | --- |

(219)

Predpokladá sa, že prijatie opatrení umožní výrobnému odvetviu Spoločenstva zvýšiť objem svojho predaja a podiel na trhu, a tým dosiahnuť väčšie úspory zo sériovej výroby a úroveň zisku potrebnú na opodstatnenie neustálych investícií do výrobných zariadení.

| (220) | Keby sa tieto opatrenia neprijali, zhoršovanie stavu výrobného odvetvia Spoločenstva by pokračovalo. Nebolo by schopné investovať do nových výrobných kapacít a efektívne konkurovať dovozu z tretích krajín. Niektoré spoločnosti by zrušili výrobu podobného výrobku a prepustili by svojich zamestnancov. Preto sa dospelo k záveru, že prijatie antidumpingových opatrení je v záujme výrobného odvetvia Spoločenstva. |
| --- | --- |

(220)

Keby sa tieto opatrenia neprijali, zhoršovanie stavu výrobného odvetvia Spoločenstva by pokračovalo. Nebolo by schopné investovať do nových výrobných kapacít a efektívne konkurovať dovozu z tretích krajín. Niektoré spoločnosti by zrušili výrobu podobného výrobku a prepustili by svojich zamestnancov. Preto sa dospelo k záveru, že prijatie antidumpingových opatrení je v záujme výrobného odvetvia Spoločenstva.

| (221) | Jeden výrobca Spoločenstva, ktorý nie je navrhovateľom a ktorý je prepojený s vyvážajúcim výrobcom v Rumunsku tvrdil, že aj keby výrobcovia v Spoločenstve pracovali na plný výrobný výkon, neboli by schopní vyhovieť veľkému dopytu po BRR na trhu Spoločenstva a v tretích krajinách. Táto spoločnosť argumentovala tým, že následné uloženie cla by viedlo k nedostatočnému zásobovaniu trhu Spoločenstva. Ako sa však už uviedlo, prešetrovaním sa zistilo, že počas posudzovaného obdobia malo výrobné odvetvie značné nevyužité výrobné kapacity, ktoré by sa mohli využiť v budúcnosti na výrobu príslušného výrobku, aby sa pokryl dopyt po BRR na trhu Spoločenstva. |
| --- | --- |

(221)

Jeden výrobca Spoločenstva, ktorý nie je navrhovateľom a ktorý je prepojený s vyvážajúcim výrobcom v Rumunsku tvrdil, že aj keby výrobcovia v Spoločenstve pracovali na plný výrobný výkon, neboli by schopní vyhovieť veľkému dopytu po BRR na trhu Spoločenstva a v tretích krajinách. Táto spoločnosť argumentovala tým, že následné uloženie cla by viedlo k nedostatočnému zásobovaniu trhu Spoločenstva. Ako sa však už uviedlo, prešetrovaním sa zistilo, že počas posudzovaného obdobia malo výrobné odvetvie značné nevyužité výrobné kapacity, ktoré by sa mohli využiť v budúcnosti na výrobu príslušného výrobku, aby sa pokryl dopyt po BRR na trhu Spoločenstva.

| (222) | Ďalej sa uvádzalo, že prijatie opatrení by spôsobilo obmedzenie hospodárskej súťaže na trhu Spoločenstva. Treba poznamenať, že popri výrobcoch, ktorí sú navrhovateľmi, sa v nových členských štátoch nachádza niekoľko ďalších významných výrobcov príslušného výrobku, ako to bolo uvedené v odôvodnení (139). Predpokladá sa, že počet výrobcov v Spoločenstve je taký, že zabezpečí hospodársku súťaž v rámci tohto trhu dokonca aj po prijatí antidumpingových opatrení. Okrem toho sa v odôvodneniach (188) až (195) uvádza, že aj výrobcovia z iných tretích krajín (napríklad z USA) konkurujú výrobnému odvetviu Spoločenstva podobnými výrobkami a cenami. Preto sa predpokladá, že prijatie opatrení neohrozí zásobovanie BRR, ani neobmedzí hospodársku súťaž na trhu Spoločenstva. |
| --- | --- |

(222)

Ďalej sa uvádzalo, že prijatie opatrení by spôsobilo obmedzenie hospodárskej súťaže na trhu Spoločenstva. Treba poznamenať, že popri výrobcoch, ktorí sú navrhovateľmi, sa v nových členských štátoch nachádza niekoľko ďalších významných výrobcov príslušného výrobku, ako to bolo uvedené v odôvodnení (139). Predpokladá sa, že počet výrobcov v Spoločenstve je taký, že zabezpečí hospodársku súťaž v rámci tohto trhu dokonca aj po prijatí antidumpingových opatrení. Okrem toho sa v odôvodneniach (188) až (195) uvádza, že aj výrobcovia z iných tretích krajín (napríklad z USA) konkurujú výrobnému odvetviu Spoločenstva podobnými výrobkami a cenami. Preto sa predpokladá, že prijatie opatrení neohrozí zásobovanie BRR, ani neobmedzí hospodársku súťaž na trhu Spoločenstva.

6.2.   Záujem neprepojených dovozcov

| (223) | Pokiaľ ide o dovozcov, len traja neprepojení dovozcovia zaslali vyplnený dotazník a následne sa uskutočnili u dvoch z nich overovania na mieste. Štvrtý neprepojený výrobca prijal overovanie na mieste v neskoršej etape konania. Objem príslušného výrobku dovážaného týmito štyrmi dovozcami predstavoval 8 % z celkového dovozu do Spoločenstva a 3 % zo spotreby Spoločenstva. |
| --- | --- |

(223)

Pokiaľ ide o dovozcov, len traja neprepojení dovozcovia zaslali vyplnený dotazník a následne sa uskutočnili u dvoch z nich overovania na mieste. Štvrtý neprepojený výrobca prijal overovanie na mieste v neskoršej etape konania. Objem príslušného výrobku dovážaného týmito štyrmi dovozcami predstavoval 8 % z celkového dovozu do Spoločenstva a 3 % zo spotreby Spoločenstva.

| (224) | Vzhľadom na skutočnosť, že väčšina celého dovozu BRR do Spoločenstva sa dopravuje prostredníctvom dovozcov, ktorí sú prepojení s vyvážajúcimi výrobcami, pričom menej ako polovica celého dovozu vstupuje na trh Spoločenstva prostredníctvom neprepojených dovozcov, môže sa dovoz štyroch neprepojených dovozcov považovať za reprezentatívny pre všetkých ostatných neprepojených dovozcov. |
| --- | --- |

(224)

Vzhľadom na skutočnosť, že väčšina celého dovozu BRR do Spoločenstva sa dopravuje prostredníctvom dovozcov, ktorí sú prepojení s vyvážajúcimi výrobcami, pričom menej ako polovica celého dovozu vstupuje na trh Spoločenstva prostredníctvom neprepojených dovozcov, môže sa dovoz štyroch neprepojených dovozcov považovať za reprezentatívny pre všetkých ostatných neprepojených dovozcov.

| (225) | V prípade jedného z dovozcov predstavoval dovoz príslušného výrobku počas OP 22 % jeho celkového dovozu BRR a zodpovedajúca hodnota predaja predstavovala 3 % z jeho celkového obratu. Tento predaj bol počas OP vysoko ziskový. Vzhľadom na to, že väčšina dodávateľov tejto spoločnosti sa nachádza v krajinách Spoločenstva alebo v krajinách nedotknutých uložením antidumpingového cla, nemôže sa vplyv uložených antidumpingových opatrení považovať za významný. |
| --- | --- |

(225)

V prípade jedného z dovozcov predstavoval dovoz príslušného výrobku počas OP 22 % jeho celkového dovozu BRR a zodpovedajúca hodnota predaja predstavovala 3 % z jeho celkového obratu. Tento predaj bol počas OP vysoko ziskový. Vzhľadom na to, že väčšina dodávateľov tejto spoločnosti sa nachádza v krajinách Spoločenstva alebo v krajinách nedotknutých uložením antidumpingového cla, nemôže sa vplyv uložených antidumpingových opatrení považovať za významný.

| (226) | Druhý dovozca, ktorého hlavnú činnosť predstavoval dovoz a transformácia BRR, dovážal všetky BRR z príslušných krajín, predovšetkým z Ruska. Malú časť tohto dovozu predstavovali tzv. „certifikované rúry“. Preto sa predpokladá, že uloženie cla na dovoz z Ruska bude mať negatívny vplyv na celkovú obchodnú činnosť tejto spoločnosti, a predovšetkým na jej ziskovosť. Ale vzhľadom na to, že v súčasnosti okrem tohto dovozcu pôsobí v Spoločenstve len jeden ďalší dodávateľ certifikovaných BRR, je veľmi pravdepodobné, že akékoľvek zvýšenie cien z dôvodu uloženia antidumpingového cla na tento výrobok sa prenesie na konečných zákazníkov. Okrem toho by mala byť táto spoločnosť schopná zabezpečiť aspoň časť nákupu od miestneho dodávateľa v Spoločenstve alebo nahradiť časť svojho nákupu výrobkami odlišnými od príslušného výrobku. |
| --- | --- |

(226)

Druhý dovozca, ktorého hlavnú činnosť predstavoval dovoz a transformácia BRR, dovážal všetky BRR z príslušných krajín, predovšetkým z Ruska. Malú časť tohto dovozu predstavovali tzv. „certifikované rúry“. Preto sa predpokladá, že uloženie cla na dovoz z Ruska bude mať negatívny vplyv na celkovú obchodnú činnosť tejto spoločnosti, a predovšetkým na jej ziskovosť. Ale vzhľadom na to, že v súčasnosti okrem tohto dovozcu pôsobí v Spoločenstve len jeden ďalší dodávateľ certifikovaných BRR, je veľmi pravdepodobné, že akékoľvek zvýšenie cien z dôvodu uloženia antidumpingového cla na tento výrobok sa prenesie na konečných zákazníkov. Okrem toho by mala byť táto spoločnosť schopná zabezpečiť aspoň časť nákupu od miestneho dodávateľa v Spoločenstve alebo nahradiť časť svojho nákupu výrobkami odlišnými od príslušného výrobku.

| (227) | Ďalší dvaja spolupracujúci dovozcovia, ktorých objemy dovozu predstavovali počas OP len malý podiel na celkovom objeme dovozu príslušného výrobku sami seba označili za nepostihnutých uložením cla. |
| --- | --- |

(227)

Ďalší dvaja spolupracujúci dovozcovia, ktorých objemy dovozu predstavovali počas OP len malý podiel na celkovom objeme dovozu príslušného výrobku sami seba označili za nepostihnutých uložením cla.

| (228) | Na základe uvedených skutočností sa predpokladá, že dovozcovia by mali byť ovplyvnení prijatím antidumpingových opatrení v rozličnej miere v závislosti od ich konkrétnej individuálnej situácie. Preto sa dospelo k záveru, že prijatie opatrení môže mať v skutočnosti značne negatívny vplyv na finančnú situáciu jedného dovozcu. V priemere sa však neočakáva, že opatrenia budú mať výrazný finančný vplyv na celkovú situáciu dovozcov. |
| --- | --- |

(228)

Na základe uvedených skutočností sa predpokladá, že dovozcovia by mali byť ovplyvnení prijatím antidumpingových opatrení v rozličnej miere v závislosti od ich konkrétnej individuálnej situácie. Preto sa dospelo k záveru, že prijatie opatrení môže mať v skutočnosti značne negatívny vplyv na finančnú situáciu jedného dovozcu. V priemere sa však neočakáva, že opatrenia budú mať výrazný finančný vplyv na celkovú situáciu dovozcov.

6.3.   Záujmy používateľov

| (229) | Žiadny používateľ výrobku nepredložil vyplnený dotazník zaslaný Komisiou. Prešetrovaním sa však zistilo, že BRR používajú hlavne stavebné a ropné spoločnosti. Podľa dostupných informácií sú BRR súčasťou väčších projektov (kotlov, potrubí, stavieb), kde tvoria len obmedzenú časť. Preto sa dospelo k záveru, že dôsledkom účinku na náklady súvisiaceho s prijatím antidumpingových opatrení na BRR by pravdepodobne nebol značný vplyv na náklady týchto používateľov, a tým sa vysvetľuje nedostatočná spolupráca zo strany používateľov v tomto konaní. |
| --- | --- |

(229)

Žiadny používateľ výrobku nepredložil vyplnený dotazník zaslaný Komisiou. Prešetrovaním sa však zistilo, že BRR používajú hlavne stavebné a ropné spoločnosti. Podľa dostupných informácií sú BRR súčasťou väčších projektov (kotlov, potrubí, stavieb), kde tvoria len obmedzenú časť. Preto sa dospelo k záveru, že dôsledkom účinku na náklady súvisiaceho s prijatím antidumpingových opatrení na BRR by pravdepodobne nebol značný vplyv na náklady týchto používateľov, a tým sa vysvetľuje nedostatočná spolupráca zo strany používateľov v tomto konaní.

| (230) | Na základe uvedených zistení a za neexistencie akéhokoľvek iného prvku alebo reakcie spotrebiteľských organizácií sa dospelo k záveru, že vplyv navrhovaných opatrení na spotrebiteľov bude pravdepodobne len okrajový. |
| --- | --- |

(230)

Na základe uvedených zistení a za neexistencie akéhokoľvek iného prvku alebo reakcie spotrebiteľských organizácií sa dospelo k záveru, že vplyv navrhovaných opatrení na spotrebiteľov bude pravdepodobne len okrajový.

| (231) | Dospelo sa preto k záveru, že neexistujú žiadne vynútené dôvody na základe záujmu Spoločenstva, prečo by sa antidumpingové clo nemalo uložiť. |
| --- | --- |

(231)

Dospelo sa preto k záveru, že neexistujú žiadne vynútené dôvody na základe záujmu Spoločenstva, prečo by sa antidumpingové clo nemalo uložiť.

7.   KONEČNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA

7.1.   Úroveň odstránenia ujmy

| (232) | V snahe zabrániť ďalšej ujme spôsobenej dumpingovým dovozom, považuje sa za vhodné prijať antidumpingové opatrenia. |
| --- | --- |

(232)

V snahe zabrániť ďalšej ujme spôsobenej dumpingovým dovozom, považuje sa za vhodné prijať antidumpingové opatrenia.

| (233) | Opatrenia sa majú prijať v miere postačujúcej na odstránenie ujmy spôsobenej týmto dovozom bez toho, aby sa prekročilo zistené dumpingové rozpätie. Pri výpočte výšky cla potrebného na odstránenie účinkov poškodzujúceho dumpingu sa predpokladalo, že všetky opatrenia majú umožniť výrobnému odvetviu Spoločenstva, aby pokrylo svoje výrobné náklady a dosiahlo celkový zisk pred zdanením, ktorý by reálne dosiahlo výrobné odvetvie tohto typu v sektore z predaja podobného výrobku v Spoločenstve za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. bez prítomnosti dumpingového dovozu. Vzhľadom na priemernú výšku ziskovosti, ktorú dosiahlo výrobné odvetvie Spoločenstva v roku 2001, sa zistilo, že ziskové rozpätie vo výške 3 % obratu by sa mohlo považovať za vhodné minimum, ktoré by výrobné odvetvie Spoločenstva mohlo pravdepodobne dosiahnuť za neprítomnosti poškodzujúceho dumpingu. Potrebný nárast cien sa potom určil na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny, stanovenej na výpočet umelo znížených cien, s nepoškodzujúcou cenou výrobkov predávaných výrobným odvetvím Spoločenstva na trhu Spoločenstva. Nepoškodzujúca cena sa potom získala úpravou predajnej ceny výrobného odvetvia Spoločenstva o skutočnú stratu/skutočný zisk dosiahnutú/ý počas OP a pridaním uvedeného ziskového rozpätia. Akýkoľvek rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania sa potom vyjadril ako percentuálna hodnota celkovej dovoznej hodnoty CIF. |
| --- | --- |

(233)

Opatrenia sa majú prijať v miere postačujúcej na odstránenie ujmy spôsobenej týmto dovozom bez toho, aby sa prekročilo zistené dumpingové rozpätie. Pri výpočte výšky cla potrebného na odstránenie účinkov poškodzujúceho dumpingu sa predpokladalo, že všetky opatrenia majú umožniť výrobnému odvetviu Spoločenstva, aby pokrylo svoje výrobné náklady a dosiahlo celkový zisk pred zdanením, ktorý by reálne dosiahlo výrobné odvetvie tohto typu v sektore z predaja podobného výrobku v Spoločenstve za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. bez prítomnosti dumpingového dovozu. Vzhľadom na priemernú výšku ziskovosti, ktorú dosiahlo výrobné odvetvie Spoločenstva v roku 2001, sa zistilo, že ziskové rozpätie vo výške 3 % obratu by sa mohlo považovať za vhodné minimum, ktoré by výrobné odvetvie Spoločenstva mohlo pravdepodobne dosiahnuť za neprítomnosti poškodzujúceho dumpingu. Potrebný nárast cien sa potom určil na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny, stanovenej na výpočet umelo znížených cien, s nepoškodzujúcou cenou výrobkov predávaných výrobným odvetvím Spoločenstva na trhu Spoločenstva. Nepoškodzujúca cena sa potom získala úpravou predajnej ceny výrobného odvetvia Spoločenstva o skutočnú stratu/skutočný zisk dosiahnutú/ý počas OP a pridaním uvedeného ziskového rozpätia. Akýkoľvek rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania sa potom vyjadril ako percentuálna hodnota celkovej dovoznej hodnoty CIF.

7.2.   Konečné opatrenia

| (234) | Na základe uvedených skutočností sa predpokladá, že v súlade s článkom 9 základného nariadenia, sa majú konečné antidumpingové opatrenia na dovoz príslušného výrobku prijať vo výške najnižšieho zisteného dumpingového rozpätia a rozpätia ujmy v súlade s pravidlom menšieho cla. |
| --- | --- |

(234)

Na základe uvedených skutočností sa predpokladá, že v súlade s článkom 9 základného nariadenia, sa majú konečné antidumpingové opatrenia na dovoz príslušného výrobku prijať vo výške najnižšieho zisteného dumpingového rozpätia a rozpätia ujmy v súlade s pravidlom menšieho cla.

| (235) | Keďže sú hodnoty odstránenia ujmy vyššie ako stanovené dumpingové rozpätia, konečné opatrenia majú vychádzať z dumpingových rozpätí. Zvyškové dumpingové rozpätia boli stanovené podľa spoločnosti s najvyšším individuálnym rozpätím v každej krajine. |
| --- | --- |

(235)

Keďže sú hodnoty odstránenia ujmy vyššie ako stanovené dumpingové rozpätia, konečné opatrenia majú vychádzať z dumpingových rozpätí. Zvyškové dumpingové rozpätia boli stanovené podľa spoločnosti s najvyšším individuálnym rozpätím v každej krajine.

| (236) | Výsledné sadzby cla vyjadrené ako percentuálna hodnota ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené, sú tieto:







  Krajina | Spoločnosť | Sadzba cla
  (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Chorvátsko | Všetky spoločnosti | 29,8 % |
| Rumunsko | S.C.T.M.K. — Artrom S.A. | 17,8 % |
| S.C. Mittal Steel Roman S.A | 17,7 % |
| S.C. Silcotub S.A. | 11,7 % |
| Všetky ostatné spoločnosti | 17,8 % |
| Rusko | Akciová spoločnosť Chelyabinsk Tube Rolling Plant a akciová spoločnosť Pervouralsky Novotrubny Works | 24,1 % |
| Všetky ostatné spoločnosti | 35,8 % |
| Ukrajina | OJSC Dnepropetrovsk Tube Works | 12,3 % |
| CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube a OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant | 25,1 % |
| CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist | 25,7 % |
| Všetky ostatné spoločnosti | 25,7 % |

(236)

Výsledné sadzby cla vyjadrené ako percentuálna hodnota ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené, sú tieto:

Krajina

Spoločnosť

Sadzba cla

(%)

Chorvátsko

Všetky spoločnosti

29,8 %

Rumunsko

S.C.T.M.K. — Artrom S.A.

17,8 %

S.C. Mittal Steel Roman S.A

17,7 %

S.C. Silcotub S.A.

11,7 %

Všetky ostatné spoločnosti

17,8 %

Rusko

Akciová spoločnosť Chelyabinsk Tube Rolling Plant a akciová spoločnosť Pervouralsky Novotrubny Works

24,1 %

Všetky ostatné spoločnosti

35,8 %

Ukrajina

OJSC Dnepropetrovsk Tube Works

12,3 %

CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube a OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant

25,1 %

CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist

25,7 %

Všetky ostatné spoločnosti

25,7 %

| (237) | Antidumpingové clá určené osobitne pre jednotlivé spoločnosti uvedené v tomto nariadení boli stanovené na základe výsledkov tohto prešetrovania. Preto vyjadrujú situáciu, ktorá sa zistila počas prešetrovania vzhľadom na tieto spoločnosti. Tieto clá (na rozdiel od celoštátneho cla uplatniteľného na „všetky ostatné spoločnosti“) sa preto uplatňujú výhradne na dovoz výrobkov s pôvodom v príslušnej krajine a vyrobených príslušnými spoločnosťami, teda špecificky uvedenými právnickými subjektami. Dovážané výrobky vyrobené ktoroukoľvek inou spoločnosťou, ktorá nie je špecificky uvedená v operatívnej časti tohto nariadenia, nemôžu využívať tieto clá a podliehajú clám uplatniteľným na „všetky ostatné spoločnosti“. |
| --- | --- |

(237)

Antidumpingové clá určené osobitne pre jednotlivé spoločnosti uvedené v tomto nariadení boli stanovené na základe výsledkov tohto prešetrovania. Preto vyjadrujú situáciu, ktorá sa zistila počas prešetrovania vzhľadom na tieto spoločnosti. Tieto clá (na rozdiel od celoštátneho cla uplatniteľného na „všetky ostatné spoločnosti“) sa preto uplatňujú výhradne na dovoz výrobkov s pôvodom v príslušnej krajine a vyrobených príslušnými spoločnosťami, teda špecificky uvedenými právnickými subjektami. Dovážané výrobky vyrobené ktoroukoľvek inou spoločnosťou, ktorá nie je špecificky uvedená v operatívnej časti tohto nariadenia, nemôžu využívať tieto clá a podliehajú clám uplatniteľným na „všetky ostatné spoločnosti“.

| (238) | Každá žiadosť súvisiaca s uplatňovaním týchto antidumpingových colných sadzieb jednotlivých spoločností (napríklad po zmene názvu subjektu alebo po ustanovení nového výrobného alebo odbytového subjektu) sa má poslať Komisii (14) zároveň so všetkými podstatnými informáciami týkajúcimi sa predovšetkým akejkoľvek zmeny činnosti spoločnosti spojenej s výrobou, domáceho a vývozného predaja súvisiaceho napríklad so zmenou názvu spoločnosti alebo so zmenou jej výrobných a odbytových subjektov. V prípade potreby sa zrealizujú potrebné úpravy, vrátane aktualizácie zoznamu spoločností využívajúcich individuálne colné sadzby. Aby sa zabezpečilo správne uplatňovanie antidumpingového cla, hodnota celoštátneho cla sa má uplatňovať nielen na nespolupracujúcich vývozcov, ale aj na tie spoločnosti, ktoré nemali žiadny vývoz v priebehu OP. Ak však tieto spoločnosti vyhovujú podmienkam článku 11 ods. 4 základného nariadenia, druhý pododsek, majú predložiť žiadosť o preskúmanie podľa tohto článku, aby sa ich situácia prešetrila individuálne. |
| --- | --- |

(238)

Každá žiadosť súvisiaca s uplatňovaním týchto antidumpingových colných sadzieb jednotlivých spoločností (napríklad po zmene názvu subjektu alebo po ustanovení nového výrobného alebo odbytového subjektu) sa má poslať Komisii (14) zároveň so všetkými podstatnými informáciami týkajúcimi sa predovšetkým akejkoľvek zmeny činnosti spoločnosti spojenej s výrobou, domáceho a vývozného predaja súvisiaceho napríklad so zmenou názvu spoločnosti alebo so zmenou jej výrobných a odbytových subjektov. V prípade potreby sa zrealizujú potrebné úpravy, vrátane aktualizácie zoznamu spoločností využívajúcich individuálne colné sadzby. Aby sa zabezpečilo správne uplatňovanie antidumpingového cla, hodnota celoštátneho cla sa má uplatňovať nielen na nespolupracujúcich vývozcov, ale aj na tie spoločnosti, ktoré nemali žiadny vývoz v priebehu OP. Ak však tieto spoločnosti vyhovujú podmienkam článku 11 ods. 4 základného nariadenia, druhý pododsek, majú predložiť žiadosť o preskúmanie podľa tohto článku, aby sa ich situácia prešetrila individuálne.

| (239) | Pokiaľ ide o určovanie hodnoty CEV colnými orgánmi na hraniciach Spoločenstva, dá sa tak urobiť nepriamo prostredníctvom overenia kódov KN 11, v rámci ktorých je príslušný výrobok klasifikovaný. V priebehu posudzovaného obdobia 99,9 % všetkých dovozov príslušného výrobku predstavovali BRR s hodnotou CEV nižšou ako 0,86. Dospelo sa preto k záveru, že všetky dovozy BRR z príslušných krajín klasifikované podľa kódov KN 11 sa majú považovať za príslušný výrobok s výnimkou tých veľmi zriedkavých prípadov, keď je dovozca schopný dokázať, že hodnota CEV dovážaného tovaru je vyššia ako 0,86. |
| --- | --- |

(239)

Pokiaľ ide o určovanie hodnoty CEV colnými orgánmi na hraniciach Spoločenstva, dá sa tak urobiť nepriamo prostredníctvom overenia kódov KN 11, v rámci ktorých je príslušný výrobok klasifikovaný. V priebehu posudzovaného obdobia 99,9 % všetkých dovozov príslušného výrobku predstavovali BRR s hodnotou CEV nižšou ako 0,86. Dospelo sa preto k záveru, že všetky dovozy BRR z príslušných krajín klasifikované podľa kódov KN 11 sa majú považovať za príslušný výrobok s výnimkou tých veľmi zriedkavých prípadov, keď je dovozca schopný dokázať, že hodnota CEV dovážaného tovaru je vyššia ako 0,86.

7.3.   Žiadosť o výnimku

| (240) | Jeden dovozca, ktorý dovážal do Spoločenstva tzv. „certifikované BRR“ navrhol, aby bola jeho spoločnosť oslobodená od uplatňovania antidumpingového cla. Táto spoločnosť však nepredniesla žiadne odôvodnenie, na základe ktorého by bola takáto individuálna výnimka opodstatnená. Treba poznamenať, že tento dovozca dovážal dumpingové BRR, ktoré spôsobili ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva, takže neexistoval žiadny dôvod poskytnúť tejto spoločnosti individuálnu výnimku. Okrem toho sa predpokladalo, že oslobodenie tohto dovozcu od antidumpingového cla by predstavovalo neprimerane vysoké riziko obchádzania týchto opatrení. Keďže sa certifikované rúry dajú v skutočnosti použiť v rozličných aplikáciách, nemohlo sa uspokojivo zabezpečiť, že sa tento dovezený tovar bude používať len na stavbách v Taliansku. |
| --- | --- |

(240)

Jeden dovozca, ktorý dovážal do Spoločenstva tzv. „certifikované BRR“ navrhol, aby bola jeho spoločnosť oslobodená od uplatňovania antidumpingového cla. Táto spoločnosť však nepredniesla žiadne odôvodnenie, na základe ktorého by bola takáto individuálna výnimka opodstatnená. Treba poznamenať, že tento dovozca dovážal dumpingové BRR, ktoré spôsobili ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva, takže neexistoval žiadny dôvod poskytnúť tejto spoločnosti individuálnu výnimku. Okrem toho sa predpokladalo, že oslobodenie tohto dovozcu od antidumpingového cla by predstavovalo neprimerane vysoké riziko obchádzania týchto opatrení. Keďže sa certifikované rúry dajú v skutočnosti použiť v rozličných aplikáciách, nemohlo sa uspokojivo zabezpečiť, že sa tento dovezený tovar bude používať len na stavbách v Taliansku.

7.4.   Žiadosť o čiastočný odklad

| (241) | Po uverejnení konečných výsledkov jeden dovozca požiadal o deväťmesačný (rozšíriteľný o ďalšie obdobie 12 mesiacov) čiastočný odklad uplatňovania cla na určitý dovoz príslušného výrobku vyrábaného ruským vyvážajúcim výrobcom TMK, klasifikovaným podľa kódu KN 7304 39 92 a certifikovaným talianskym Ministerstvom práce pre používanie pri verejných stavebných prácach v Taliansku. |
| --- | --- |

(241)

Po uverejnení konečných výsledkov jeden dovozca požiadal o deväťmesačný (rozšíriteľný o ďalšie obdobie 12 mesiacov) čiastočný odklad uplatňovania cla na určitý dovoz príslušného výrobku vyrábaného ruským vyvážajúcim výrobcom TMK, klasifikovaným podľa kódu KN 7304 39 92 a certifikovaným talianskym Ministerstvom práce pre používanie pri verejných stavebných prácach v Taliansku.

| (242) | Tento dovozca tvrdil, že čiastočný odklad by bol odôvodnený záujmami Spoločenstva podľa článku 14 ods. 4 základného nariadenia. Uviedol, že bez čiastočného odkladu uplatňovania opatrení by zastavil dovoz certifikovaných rúr a následne by v Taliansku zostala len jedna spoločnosť vyrábajúca certifikované BRR, čo by teda predstavovalo monopol. |
| --- | --- |

(242)

Tento dovozca tvrdil, že čiastočný odklad by bol odôvodnený záujmami Spoločenstva podľa článku 14 ods. 4 základného nariadenia. Uviedol, že bez čiastočného odkladu uplatňovania opatrení by zastavil dovoz certifikovaných rúr a následne by v Taliansku zostala len jedna spoločnosť vyrábajúca certifikované BRR, čo by teda predstavovalo monopol.

| (243) | Dovozca tvrdil, že čiastočný odklad uplatňovania opatrení by nespôsobil žiadnu ujmu údajnému jedinému výrobcovi v Spoločenstve, ktorého objem výroby certifikovaných BRR údajne pokrýva len približne dve tretiny ročného dopytu po certifikovaných BRR v Taliansku. Tento dovozca ďalej argumentoval tým, že čiastočný odklad uplatňovania opatrení by mohli talianske colné orgány ľahko monitorovať pomocou jednoduchého overenia certifikačných dokumentov, ktoré sa im musia predložiť pri každej dovoznej transakcii. |
| --- | --- |

(243)

Dovozca tvrdil, že čiastočný odklad uplatňovania opatrení by nespôsobil žiadnu ujmu údajnému jedinému výrobcovi v Spoločenstve, ktorého objem výroby certifikovaných BRR údajne pokrýva len približne dve tretiny ročného dopytu po certifikovaných BRR v Taliansku. Tento dovozca ďalej argumentoval tým, že čiastočný odklad uplatňovania opatrení by mohli talianske colné orgány ľahko monitorovať pomocou jednoduchého overenia certifikačných dokumentov, ktoré sa im musia predložiť pri každej dovoznej transakcii.

| (244) | Pokiaľ ide o argument, že zamietnutie čiastočného odkladu uplatňovania opatrení by spôsobilo vznik monopolu na trhu Spoločenstva, treba poznamenať, že hoci počas OP v Taliansku pôsobili dvaja výrobcovia vyrábajúci certifikované BRR, od konca roku 2005 tu zostala len jedna spoločnosť. Mohlo by sa však dokázať, že počas OP dumpingový dovoz certifikovaných rúr z Ruska umelo znižoval ceny certifikovaných rúr vyrábaných výrobným odvetvím Spoločenstva, a to v takej miere, že výrobcovia zo Spoločenstva neboli schopní konkurovať tomuto dumpingovému dovozu a následne zrušili alebo značne obmedzili výrobu certifikovaných BRR. Keďže skutočnosť, že na trhu Spoločenstva zostal len jeden výrobca certifikovaných BRR zo Spoločenstva, bola dôsledkom dumpingového dovozu certifikovaných BRR z Ruska, musí sa zamietnuť argument, že by čiastočný odklad uplatňovania cla nespôsobil výrobnému odvetviu Spoločenstva žiadnu ujmu. Na druhej strane sa očakáva, že uloženie cla povedie k nárastu hospodárskej súťaže a k návratu ďalších výrobcov certifikovaných rúr zo Spoločenstva na trh Spoločenstva. |
| --- | --- |

(244)

Pokiaľ ide o argument, že zamietnutie čiastočného odkladu uplatňovania opatrení by spôsobilo vznik monopolu na trhu Spoločenstva, treba poznamenať, že hoci počas OP v Taliansku pôsobili dvaja výrobcovia vyrábajúci certifikované BRR, od konca roku 2005 tu zostala len jedna spoločnosť. Mohlo by sa však dokázať, že počas OP dumpingový dovoz certifikovaných rúr z Ruska umelo znižoval ceny certifikovaných rúr vyrábaných výrobným odvetvím Spoločenstva, a to v takej miere, že výrobcovia zo Spoločenstva neboli schopní konkurovať tomuto dumpingovému dovozu a následne zrušili alebo značne obmedzili výrobu certifikovaných BRR. Keďže skutočnosť, že na trhu Spoločenstva zostal len jeden výrobca certifikovaných BRR zo Spoločenstva, bola dôsledkom dumpingového dovozu certifikovaných BRR z Ruska, musí sa zamietnuť argument, že by čiastočný odklad uplatňovania cla nespôsobil výrobnému odvetviu Spoločenstva žiadnu ujmu. Na druhej strane sa očakáva, že uloženie cla povedie k nárastu hospodárskej súťaže a k návratu ďalších výrobcov certifikovaných rúr zo Spoločenstva na trh Spoločenstva.

| (245) | Hoci sa uznáva, že monitorovanie čiastočného odkladu colnými orgánmi v Taliansku by bolo v podstate realizovateľné, musí sa zamietnuť aj žiadosť o čiastočný odklad, a to z tých istých dôvodov ako žiadosť o výnimku uvedená v odôvodnení (240). Poskytnutie čiastočného odkladu uplatňovania opatrení jednému individuálnemu dovozcovi by predstavovalo neprimerane vysoké riziko obchádzania týchto opatrení, keďže certifikované BRR dovážané touto spoločnosťou sa by mohli používať aj na iné účely ako stavebné práce v Taliansku. |
| --- | --- |

(245)

Hoci sa uznáva, že monitorovanie čiastočného odkladu colnými orgánmi v Taliansku by bolo v podstate realizovateľné, musí sa zamietnuť aj žiadosť o čiastočný odklad, a to z tých istých dôvodov ako žiadosť o výnimku uvedená v odôvodnení (240). Poskytnutie čiastočného odkladu uplatňovania opatrení jednému individuálnemu dovozcovi by predstavovalo neprimerane vysoké riziko obchádzania týchto opatrení, keďže certifikované BRR dovážané touto spoločnosťou sa by mohli používať aj na iné účely ako stavebné práce v Taliansku.

7.5.   Záväzky

| (246) | Ten istý dovozca navrhol, aby sa prijal záväzok jeho zásobujúceho ruského vyvážajúceho výrobcu. V rámci tohto záväzku by sa mal stanoviť objem bezcolného dovozu s kvantitatívnym limitom. Dovozca tvrdil, že dovoz do určitého množstva by sa využíval len na verejné stavebné projekty v Taliansku. Preto by tento dovoz nespôsobil výrobnému odvetviu Spoločenstva žiadnu ujmu. Okrem toho by v Spoločenstve bolo nedostatočné zásobovanie certifikovanými BRR. Je však potrebné poznamenať, že v súlade s článkom 8 ods. 1 základného nariadenia môžu záväzok ponúknuť len vyvážajúci výrobcovia a nie dovozcovia. Táto žiadosť bola preto zamietnutá. |
| --- | --- |

(246)

Ten istý dovozca navrhol, aby sa prijal záväzok jeho zásobujúceho ruského vyvážajúceho výrobcu. V rámci tohto záväzku by sa mal stanoviť objem bezcolného dovozu s kvantitatívnym limitom. Dovozca tvrdil, že dovoz do určitého množstva by sa využíval len na verejné stavebné projekty v Taliansku. Preto by tento dovoz nespôsobil výrobnému odvetviu Spoločenstva žiadnu ujmu. Okrem toho by v Spoločenstve bolo nedostatočné zásobovanie certifikovanými BRR. Je však potrebné poznamenať, že v súlade s článkom 8 ods. 1 základného nariadenia môžu záväzok ponúknuť len vyvážajúci výrobcovia a nie dovozcovia. Táto žiadosť bola preto zamietnutá.

| (247) | Po uverejnení podstatných údajov a skutočností, na základe ktorých sa malo doporučiť uloženie konečného antidumpingového cla, väčšina vyvážajúcich výrobcov v príslušných krajinách ponúkla cenové záväzky v súlade s článkom 8 ods. 1 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(247)

Po uverejnení podstatných údajov a skutočností, na základe ktorých sa malo doporučiť uloženie konečného antidumpingového cla, väčšina vyvážajúcich výrobcov v príslušných krajinách ponúkla cenové záväzky v súlade s článkom 8 ods. 1 základného nariadenia.

| (248) | Pre príslušný výrobok je však charakteristický značný počet typov výrobku s niektorými charakteristikami, ktoré nie sú pri dovoze rozoznateľné. Preto je takmer nemožné stanoviť minimálnu cenu pre každý typ výrobku, ktorá by bola zmysluplná a ktorú by Komisia a colné orgány členského štátu mohli po dovoze dôsledne monitorovať. Okrem toho sa v súvislosti s príslušným výrobkom prejavovala v posledných rokoch značná nestálosť cien, a preto nie je vhodný pre záväzky súvisiace s pevne stanovenou cenou na dlhšie obdobie. Nestálosť cien je spôsobená nestálosťou cien surovín, konkrétne kovových predvalkov, ingotov a oceľového šrotu, ktoré predstavujú podstatné, ale zároveň aj premenlivé komponenty výrobných nákladov. Ak by sa minimálne dovozné ceny priradili k cene jednej zo surovín, bolo by potrebné vytvoriť rôzne vzorce priraďovania podľa podskupín výrobku, čím by sa určenie parametrov vzorca priraďovania a monitorovanie záväzku stalo veľmi zložitým. |
| --- | --- |

(248)

Pre príslušný výrobok je však charakteristický značný počet typov výrobku s niektorými charakteristikami, ktoré nie sú pri dovoze rozoznateľné. Preto je takmer nemožné stanoviť minimálnu cenu pre každý typ výrobku, ktorá by bola zmysluplná a ktorú by Komisia a colné orgány členského štátu mohli po dovoze dôsledne monitorovať. Okrem toho sa v súvislosti s príslušným výrobkom prejavovala v posledných rokoch značná nestálosť cien, a preto nie je vhodný pre záväzky súvisiace s pevne stanovenou cenou na dlhšie obdobie. Nestálosť cien je spôsobená nestálosťou cien surovín, konkrétne kovových predvalkov, ingotov a oceľového šrotu, ktoré predstavujú podstatné, ale zároveň aj premenlivé komponenty výrobných nákladov. Ak by sa minimálne dovozné ceny priradili k cene jednej zo surovín, bolo by potrebné vytvoriť rôzne vzorce priraďovania podľa podskupín výrobku, čím by sa určenie parametrov vzorca priraďovania a monitorovanie záväzku stalo veľmi zložitým.

| (249) | Okrem toho je potrebné upozorniť na to, že v minulosti sa prijali záväzky súvisiace s určitými výrobkami spadajúcimi do škály výrobkov podrobených tomuto prešetrovaniu. Zistilo sa, že tie záväzky, ktoré boli založené na zásade, že ceny platné pre skupinu výrobkov by mali zodpovedať cenovej štruktúre používanej v Spoločenstve, Komisia len veľmi ťažko monitorovala alebo sa vďaka ním nezvýšili ceny na nepoškodzujúcu úroveň, ktorá by obnovila primerané obchodovanie na trhu Spoločenstva (15). |
| --- | --- |

(249)

Okrem toho je potrebné upozorniť na to, že v minulosti sa prijali záväzky súvisiace s určitými výrobkami spadajúcimi do škály výrobkov podrobených tomuto prešetrovaniu. Zistilo sa, že tie záväzky, ktoré boli založené na zásade, že ceny platné pre skupinu výrobkov by mali zodpovedať cenovej štruktúre používanej v Spoločenstve, Komisia len veľmi ťažko monitorovala alebo sa vďaka ním nezvýšili ceny na nepoškodzujúcu úroveň, ktorá by obnovila primerané obchodovanie na trhu Spoločenstva (15).

| (250) | Okrem toho v mnohých prípadoch nebola navrhovaná klasifikácia výrobku dostatočne podrobná na to, aby umožnila primerané monitorovanie, alebo navrhovaná cenová hladina neumožňovala odstránenie poškodzujúceho dumpingu. |
| --- | --- |

(250)

Okrem toho v mnohých prípadoch nebola navrhovaná klasifikácia výrobku dostatočne podrobná na to, aby umožnila primerané monitorovanie, alebo navrhovaná cenová hladina neumožňovala odstránenie poškodzujúceho dumpingu.

| (251) | V súvislosti s uvedenými skutočnosťami, najmä s ťažkosťami pri monitorovaní rôznych minimálnych dovozných cien, sa záväzky v zásade pokladajú za nefunkčné. Vzhľadom na nadchádzajúce pristúpenie Rumunska k Spoločenstvu bude trvanie opatrení proti Rumunsku časovo obmedzené. Riziko obchádzania minimálnych dovozných cien zo strany rumunských vývozcov je preto obmedzené a takisto je obmedzený potenciál na značné zmeny cien. Na základe uvedeného prijala Komisia rozhodnutím 2006/441/ES z 23. júna 2006 (16) o prijatí ponuky záväzkov v súvislosti s antidumpingovým postupom pre dovozy určitých bezšvíkových rúr a rúrok zo železa alebo ocele ponuku záväzku rumunských vyvážajúcich výrobcov. Dôvody prijatia tohto záväzku sú podrobnejšie uvedené v tomto rozhodnutí. Komisia uznáva, že ponuka záväzku odstraňuje poškodzujúci vplyv dumpingu a do značnej miery obmedzuje riziko obchádzania. |
| --- | --- |

(251)

V súvislosti s uvedenými skutočnosťami, najmä s ťažkosťami pri monitorovaní rôznych minimálnych dovozných cien, sa záväzky v zásade pokladajú za nefunkčné. Vzhľadom na nadchádzajúce pristúpenie Rumunska k Spoločenstvu bude trvanie opatrení proti Rumunsku časovo obmedzené. Riziko obchádzania minimálnych dovozných cien zo strany rumunských vývozcov je preto obmedzené a takisto je obmedzený potenciál na značné zmeny cien. Na základe uvedeného prijala Komisia rozhodnutím 2006/441/ES z 23. júna 2006 (16) o prijatí ponuky záväzkov v súvislosti s antidumpingovým postupom pre dovozy určitých bezšvíkových rúr a rúrok zo železa alebo ocele ponuku záväzku rumunských vyvážajúcich výrobcov. Dôvody prijatia tohto záväzku sú podrobnejšie uvedené v tomto rozhodnutí. Komisia uznáva, že ponuka záväzku odstraňuje poškodzujúci vplyv dumpingu a do značnej miery obmedzuje riziko obchádzania.

| (252) | Aby sa Komisii a colným orgánom umožnilo ďalej účinne monitorovať dodržiavanie záväzkov zo strany spoločností, pri predložení žiadosti o uvoľnenie do voľného obehu príslušnému colnému orgánu podlieha oslobodenie od antidumpingového cla i) predloženiu faktúry súvisiacej so záväzkom, ktorá je obchodnou faktúrou a obsahuje aspoň údaje a vyhlásenie uvedené v prílohe; ii) skutočnosti, že výrobky sú vyrobené, odoslané a fakturované priamo uvedenými spoločnosťami prvému nezávislému zákazníkovi v Spoločenstve; a iii) skutočnosti, že tovar deklarovaný a predložený colným orgánom presne zodpovedá opisu na faktúre súvisiacej so záväzkom. V prípade nesplnenia uvedených podmienok vzniká v čase prijatia vyhlásenia o uvoľnení do voľného obehu príslušné antidumpingové clo. |
| --- | --- |

(252)

Aby sa Komisii a colným orgánom umožnilo ďalej účinne monitorovať dodržiavanie záväzkov zo strany spoločností, pri predložení žiadosti o uvoľnenie do voľného obehu príslušnému colnému orgánu podlieha oslobodenie od antidumpingového cla i) predloženiu faktúry súvisiacej so záväzkom, ktorá je obchodnou faktúrou a obsahuje aspoň údaje a vyhlásenie uvedené v prílohe; ii) skutočnosti, že výrobky sú vyrobené, odoslané a fakturované priamo uvedenými spoločnosťami prvému nezávislému zákazníkovi v Spoločenstve; a iii) skutočnosti, že tovar deklarovaný a predložený colným orgánom presne zodpovedá opisu na faktúre súvisiacej so záväzkom. V prípade nesplnenia uvedených podmienok vzniká v čase prijatia vyhlásenia o uvoľnení do voľného obehu príslušné antidumpingové clo.

| (253) | Ak Komisia podľa článku 8 ods. 9 základného nariadenia odvolá prijatie záväzku na základe porušenia, pričom uvedie konkrétne transakcie, a príslušné faktúry súvisiace so záväzkom vyhlási za neplatné, vzniká v čase prijatia vyhlásenia o uvoľnení do voľného obehu súvisiaceho s týmito transakciami colný dlh. |
| --- | --- |

(253)

Ak Komisia podľa článku 8 ods. 9 základného nariadenia odvolá prijatie záväzku na základe porušenia, pričom uvedie konkrétne transakcie, a príslušné faktúry súvisiace so záväzkom vyhlási za neplatné, vzniká v čase prijatia vyhlásenia o uvoľnení do voľného obehu súvisiaceho s týmito transakciami colný dlh.

| (254) | Dovozcovia by si mali byť vedomí, že ako bežné obchodné riziko môže v čase prijatia vyhlásenia o uvoľnení do voľného obehu vzniknúť colný dlh, ako je uvedené v odôvodneniach (252) a (253), aj v prípade, že záväzok ponúknutý výrobcom, od ktorého priamo alebo nepriamo nakupovali, bol prijatý zo strany Komisie. |
| --- | --- |

(254)

Dovozcovia by si mali byť vedomí, že ako bežné obchodné riziko môže v čase prijatia vyhlásenia o uvoľnení do voľného obehu vzniknúť colný dlh, ako je uvedené v odôvodneniach (252) a (253), aj v prípade, že záväzok ponúknutý výrobcom, od ktorého priamo alebo nepriamo nakupovali, bol prijatý zo strany Komisie.

| (255) | Podľa článku 14 ods. 7 základného nariadenia by colné orgány mali bezprostredne informovať Komisiu, vždy keď zistia možné porušenie záväzku. |
| --- | --- |

(255)

Podľa článku 14 ods. 7 základného nariadenia by colné orgány mali bezprostredne informovať Komisiu, vždy keď zistia možné porušenie záväzku.

| (256) | Na základe uvedených dôvodov považuje Komisia záväzky ponúknuté rumunskými vyvážajúcimi výrobcami za prijateľné, a príslušné spoločnosti boli informované o základných skutočnostiach, úvahách a povinnostiach, na ktorých je prijatie založené. Záväzky ponúknuté ruskými a ukrajinskými vyvážajúcimi výrobcami však nie sú prijateľné z uvedených dôvodov. |
| --- | --- |

(256)

Na základe uvedených dôvodov považuje Komisia záväzky ponúknuté rumunskými vyvážajúcimi výrobcami za prijateľné, a príslušné spoločnosti boli informované o základných skutočnostiach, úvahách a povinnostiach, na ktorých je prijatie založené. Záväzky ponúknuté ruskými a ukrajinskými vyvážajúcimi výrobcami však nie sú prijateľné z uvedených dôvodov.

| (257) | Je potrebné poznamenať, že v prípade porušenia alebo odvolania záväzku alebo údajného porušenia môže byť uložené antidumpingové clo podľa článku 8 ods. 9 a ods. 10 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(257)

Je potrebné poznamenať, že v prípade porušenia alebo odvolania záväzku alebo údajného porušenia môže byť uložené antidumpingové clo podľa článku 8 ods. 9 a ods. 10 základného nariadenia.

7.6.   Záver týkajúci sa dvoch predbežných preskúmaní a existujúcich opatrení

| (258) | Je potrebné pripomenúť, že ako bolo uvedené v odôvodnení (3), z vlastnej iniciatívy Komisie sa začali uskutočňovať dve predbežné preskúmania, ktoré by umožnili zmenu alebo odvolanie existujúcich konečných antidumpingových opatrení platných pre dovoz pôvodnej škály výrobkov z Chorvátska, Rumunska, Ruska a Ukrajiny. |
| --- | --- |

(258)

Je potrebné pripomenúť, že ako bolo uvedené v odôvodnení (3), z vlastnej iniciatívy Komisie sa začali uskutočňovať dve predbežné preskúmania, ktoré by umožnili zmenu alebo odvolanie existujúcich konečných antidumpingových opatrení platných pre dovoz pôvodnej škály výrobkov z Chorvátska, Rumunska, Ruska a Ukrajiny.

| (259) | Na základe výsledkov tohto prešetrovania sa majú uložiť opatrenia na dovoz BRR definovaných v odôvodnení (17) s pôvodom v Chorvátsku, Rumunsku, Rusku a na Ukrajine. Keďže príslušný výrobok definovaný v oddieli 2.1 pokrýva aj škálu výrobkov s už existujúcimi opatreniami, ďalšie uplatňovanie opatrení uložených na pôvodnú škálu výrobkov nariadením (ES) č. 2320/97 a nariadením (ES) č. 348/2000 už nie je vhodné, a preto sa majú tieto nariadenia v znení neskorších predpisov zrušiť. |
| --- | --- |

(259)

Na základe výsledkov tohto prešetrovania sa majú uložiť opatrenia na dovoz BRR definovaných v odôvodnení (17) s pôvodom v Chorvátsku, Rumunsku, Rusku a na Ukrajine. Keďže príslušný výrobok definovaný v oddieli 2.1 pokrýva aj škálu výrobkov s už existujúcimi opatreniami, ďalšie uplatňovanie opatrení uložených na pôvodnú škálu výrobkov nariadením (ES) č. 2320/97 a nariadením (ES) č. 348/2000 už nie je vhodné, a preto sa majú tieto nariadenia v znení neskorších predpisov zrušiť.

| (260) | Zároveň sa majú ukončiť uvedené dve predbežné preskúmania, ako aj predbežné preskúmanie a preskúmanie uplynutia platnosti začaté v novembri 2002 a uvedené v oddieli 1.2. |
| --- | --- |

(260)

Zároveň sa majú ukončiť uvedené dve predbežné preskúmania, ako aj predbežné preskúmanie a preskúmanie uplynutia platnosti začaté v novembri 2002 a uvedené v oddieli 1.2.

| (261) | Okrem toho sa nariadenie (ES) č. 1866/2005 o rozšírení čiastočného odkladu opatrení na pôvodnú škálu výrobkov z Chorvátska a Ukrajiny stáva zastaralým po zrušení nariadenia (ES) č. 348/2000, |
| --- | --- |

(261)

Okrem toho sa nariadenie (ES) č. 1866/2005 o rozšírení čiastočného odkladu opatrení na pôvodnú škálu výrobkov z Chorvátska a Ukrajiny stáva zastaralým po zrušení nariadenia (ES) č. 348/2000,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezšvíkových rúr a rúrok zo železa alebo ocele, s kruhovým prierezom s vonkajším priemerom maximálne 406,4 mm s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (Carbon Equivalent Value – CEV) maximálne 0,86 (17) podľa vzorca Medzinárodného zváračského inštitútu (International Institute of Welding – IIW) a podľa chemickej analýzy, zodpovedajúcich kódom KN ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, ex 7304 21 00, ex 7304 29 11, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 (18) (kódy TARIC 7304101020, 7304103020, 7304210020, 7304291120, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 a 7304599320), s pôvodom v Chorvátsku, Rumunsku, Rusku a na Ukrajine.

Sadzba konečného antidumpingového cla uplatniteľná na čistú franko cenu na hranici Spoločenstva, pred preclením, uvedených výrobkov vyrábaných uvedenými spoločnosťami, je takáto:

| Krajina | Spoločnosť | Antidumpingové clo | Dodatočný kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Chorvátsko | Všetky spoločnosti | 29,8 % | |
| Rumunsko | S.C.T.M.K. – Artrom S.A. | 17,8 % | A739 |
| S.C. Mittal Steel Roman S.A. | 17,7 % | A739 |
| S.C. Silcotub S.A. | 11,7 % | A740 |
| Všetky ostatné spoločnosti | 17,8 % | A999 |
| Rusko | Akciová spoločnosť Chelyabinsk Tube Rolling Plant a akciová spoločnosť Pervouralsky Novotrubny Works | 24,1 % | A741 |
| Všetky ostatné spoločnosti | 35,8 % | A999 |
| Ukrajina | OJSC Dnepropetrovsk Tube Works | 12,3 % | A742 |
| CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube a OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant | 25,1 % | A743 |
| CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist | 25,7 % | A743 |
| Všetky ostatné spoločnosti | 25,7 % | A999 |

Krajina

Spoločnosť

Antidumpingové clo

Dodatočný kód TARIC

Chorvátsko

Všetky spoločnosti

29,8 %

Rumunsko

S.C.T.M.K. – Artrom S.A.

17,8 %

A739

S.C. Mittal Steel Roman S.A.

17,7 %

A739

S.C. Silcotub S.A.

11,7 %

A740

Všetky ostatné spoločnosti

17,8 %

A999

Rusko

Akciová spoločnosť Chelyabinsk Tube Rolling Plant a akciová spoločnosť Pervouralsky Novotrubny Works

24,1 %

A741

Všetky ostatné spoločnosti

35,8 %

A999

Ukrajina

OJSC Dnepropetrovsk Tube Works

12,3 %

A742

CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube a OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant

25,1 %

A743

CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist

25,7 %

A743

Všetky ostatné spoločnosti

25,7 %

A999

Bez ohľadu na prvý pododsek, konečné antidumpingové clo sa neuplatňuje na dovoz uvoľnený do voľného obehu v súlade s článkom 2.

Pokiaľ nie je uvedené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa colných poplatkov.

Článok 2

1.   Dovoz deklarovaný na uvoľnenie do voľného obehu, fakturovaný spoločnosťami, od ktorých Komisia prijala záväzky a ktorých názvy sú uvedené v rozhodnutí Komisie 2006/441/ES z 23. júna 2006 (19), v znení neskorších zmien a doplnení, sa oslobodzuje od antidumpingového cla uloženého podľa článku 1 pod podmienkou, že:

| — | výrobky sú vyrobené, odoslané a fakturované priamo uvedenými spoločnosťami prvému nezávislému zákazníkovi v Spoločenstve; a |
| --- | --- |

—

výrobky sú vyrobené, odoslané a fakturované priamo uvedenými spoločnosťami prvému nezávislému zákazníkovi v Spoločenstve; a

| — | tento dovoz je sprevádzaný faktúrou súvisiacou so záväzkom, ktorá je obchodnou faktúrou a obsahuje aspoň údaje a vyhlásenie uvedené v prílohe k tomuto nariadeniu; a |
| --- | --- |

—

tento dovoz je sprevádzaný faktúrou súvisiacou so záväzkom, ktorá je obchodnou faktúrou a obsahuje aspoň údaje a vyhlásenie uvedené v prílohe k tomuto nariadeniu; a

| — | tovar deklarovaný a predložený colným orgánom presne zodpovedá opisu vo faktúre súvisiacej so záväzkom. |
| --- | --- |

—

tovar deklarovaný a predložený colným orgánom presne zodpovedá opisu vo faktúre súvisiacej so záväzkom.

2.   Colný dlh vzniká v čase prijatia vyhlásenia o uvoľnení do voľného obehu:

| — | ak sa stanoví, vzhľadom na dovoz uvedený v odseku 1, že jedna alebo viacero podmienok uvedených v tomto odseku nie je splnených; alebo |
| --- | --- |

—

ak sa stanoví, vzhľadom na dovoz uvedený v odseku 1, že jedna alebo viacero podmienok uvedených v tomto odseku nie je splnených; alebo

| — | ak Komisia podľa článku 8 ods. 9 základného nariadenia odvolá prijatie záväzku nariadením alebo rozhodnutím, v ktorom uvedie konkrétne transakcie, a príslušné faktúry súvisiace so záväzkom sa vyhlásia za neplatné. |
| --- | --- |

—

ak Komisia podľa článku 8 ods. 9 základného nariadenia odvolá prijatie záväzku nariadením alebo rozhodnutím, v ktorom uvedie konkrétne transakcie, a príslušné faktúry súvisiace so záväzkom sa vyhlásia za neplatné.

Článok 3

Nariadenie (ES) č. 2320/97 a nariadenie (ES) č. 348/2000 sa týmto zrušujú.

Článok 4

Predbežné preskúmania antidumpingového cla na dovoz BRR zo železa alebo nelegovanej ocele s pôvodom, okrem iného, v Rusku a Rumunsku a v Chorvátsku a na Ukrajine, ktoré sa začali v marci 2005, sa týmto ukončujú.

Predbežné preskúmania a preskúmania uplynutia platnosti, ktoré sa začali v novembri 2002 a v odôvodnení (20) nariadenia (ES) č. 1322/2004 bolo potvrdené že stále prebiehajú, sa týmto ukončujú.

Článok 5

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Luxemburgu 27. júna 2006

Za Radu

predseda

J. PRÖLL

---

(1)  Ú. v. ES L 56, 6.3.1996, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nasriadením (ES) č. 2117/2005 (Ú. v. EÚ L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  Ú. v. EÚ C 77, 31.3.2005, s. 2.

2

(3)  Ú. v. ES L 322, 25.11.1997, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1322/2004 (Ú. v. EÚ L 246, 20.7.2004, s. 10).

3

(4)  Ú. v. ES L 45, 17.2.2000, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 258/2005 (Ú. v. EÚ L 46, 17.2.2005, s. 7).

4

(5)  Ú. v. ES L 322, 25.11.1997, s. 63.

5

(6)  Ú. v. ES L 23, 28.1.2000, s. 78.

6

(7)  Ú. v. EÚ L 246, 20.7.2004, s. 10.

7

(8)  Ú. v. ES C 288, 23.11.2002, s. 2.

8

(9)  Ú. v. EÚ L 46, 17.2.2005, s. 7.

9

(10)  Ú. v. EÚ L 46, 17.2.2005, s. 46.

10

(11)  Ú. v. EÚ L 300, 17.11.2005, s. 1.

11

(12)  Definované v nariadení Komisie (ES) č. 1719/2005 z 27. októbra 2005, ktorým sa mení a dopĺňa príloha I k nariadeniu Rady (EHS) č. 2658/87 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku (Ú. v. EÚ L 286, 28.10.2005, s. 1). Pokrytie výrobku sa určuje kombináciou opisu výrobku v článku 1 ods. 1 a opisu výrobku príslušných kódov KN.

12

(13)  Všimnite si, že spotreba v rokoch 2001 až 2004 klesla o 165 000 ton.

13

(14)

14

| Európska komisia |
| --- |
| Generálne riaditeľstvo pre obchod |
| B-1049 Brusel/Belgicko |

Európska komisia

Generálne riaditeľstvo pre obchod

B-1049 Brusel/Belgicko

(15)  Pozri odôvodnenie (137) nariadenia (ES) č. 258/2005.

15

(16)  Pozri stranu 81 tohto Úradného vestníka.

16

(17)  CEV sa určuje v súlade s technickou správou, 1967, IIW dok. IX-535-67, ktorú uverejnil Medzinárodný zváračský inštitút [International Institute of Welding (IIW)].

17

(18)  Definované v nariadení Komisie (ES) č. 1719/2005 z 27. októbra 2005, ktorým sa mení a dopĺňa príloha I k nariadeniu Rady (EHS) č. 2658/87 o colnej a štatistickej nomenklatúre a Spoločnom colnom sadzobníku (Ú. v. EÚ L 286, 28.10.2005, s. 1). Pokrytie výrobku sa určuje kombináciou opisu výrobku v článku 1 ods. 1 a opisu výrobku príslušných kódov KN.

18

(19)  Pozri stranu 81 tohto Úradného vestníka.

19

---

PRÍLOHA

V obchodnej faktúre k určitým bezšvíkovým rúram a rúrkam zo železa alebo ocele, ktoré spoločnosť predáva do Spoločenstva a na ktoré sa vzťahuje záväzok, sa uvádzajú tieto údaje:

| 1. | Názov „OBCHODNÁ FAKTÚRA K TOVARU, NA KTORÝ SA VZŤAHUJE ZÁVÄZOK“. |
| --- | --- |

1.

Názov „OBCHODNÁ FAKTÚRA K TOVARU, NA KTORÝ SA VZŤAHUJE ZÁVÄZOK“.

| 2. | Názov spoločnosti, ktorá vystavuje obchodnú faktúru, uvedenej v článku 1 rozhodnutia Komisie 2006/441/ES, ktorým sa prijíma záväzok. |
| --- | --- |

2.

Názov spoločnosti, ktorá vystavuje obchodnú faktúru, uvedenej v článku 1 rozhodnutia Komisie 2006/441/ES, ktorým sa prijíma záväzok.

| 3. | Číslo obchodnej faktúry. |
| --- | --- |

3.

Číslo obchodnej faktúry.

| 4. | Dátum vystavenia obchodnej faktúry. |
| --- | --- |

4.

Dátum vystavenia obchodnej faktúry.

| 5. | Doplnkový kód TARIC, pod ktorým má byť tovar uvedený vo faktúre preclený na hranici Spoločenstva. |
| --- | --- |

5.

Doplnkový kód TARIC, pod ktorým má byť tovar uvedený vo faktúre preclený na hranici Spoločenstva.

| 6. | Presný opis tovaru vrátane:






  — | číselného kódu výrobku (PCN) používaného na účely prešetrovania a záväzku (napr. PCN 1, PCN 2, a pod.), |
| --- | --- | --- |

6.

Presný opis tovaru vrátane:

—

číselného kódu výrobku (PCN) používaného na účely prešetrovania a záväzku (napr. PCN 1, PCN 2, a pod.),

| — | zrozumiteľného slovného opisu tovaru, ktorý zodpovedá príslušnému PCN, |
| --- | --- |

—

zrozumiteľného slovného opisu tovaru, ktorý zodpovedá príslušnému PCN,

| — | kódu výrobku spoločnosti (CPC) (ak je to vhodné), |
| --- | --- |

—

kódu výrobku spoločnosti (CPC) (ak je to vhodné),

| — | kódu KN, |
| --- | --- |

—

kódu KN,

| — | množstva (v metrických tonách). |
| --- | --- |

—

množstva (v metrických tonách).

| 7. | Opis predajných podmienok vrátane:






  — | ceny za metrickú tonu, |
| --- | --- | --- |

7.

Opis predajných podmienok vrátane:

—

ceny za metrickú tonu,

| — | uplatniteľných platobných podmienok, |
| --- | --- |

—

uplatniteľných platobných podmienok,

| — | uplatniteľných dodacích podmienok, |
| --- | --- |

—

uplatniteľných dodacích podmienok,

| — | celkových zliav a rabatov. |
| --- | --- |

—

celkových zliav a rabatov.

| 8. | Názov spoločnosti vystupujúcej ako dovozca do Spoločenstva, ktorému spoločnosť priamo vystavila obchodnú faktúru k tovaru, na ktorý sa vzťahuje záväzok. |
| --- | --- |

8.

Názov spoločnosti vystupujúcej ako dovozca do Spoločenstva, ktorému spoločnosť priamo vystavila obchodnú faktúru k tovaru, na ktorý sa vzťahuje záväzok.

| 9. | Meno zamestnanca spoločnosti, ktorý vystavil faktúru a toto podpísané vyhlásenie:
  „Ja, podpísaný, potvrdzujem, že predaj tovaru určeného na priamy vývoz do Európskeho spoločenstva, na ktorý sa vzťahuje táto faktúra, sa uskutočňuje v rámci a za podmienok záväzku, ktorý ponúkla [SPOLOČNOSŤ] a prijala Komisia rozhodnutím 2006/441/ES, a vyhlasujem, že informácie uvedené v tejto faktúre sú úplné a správne.“ |
| --- | --- |

9.

Meno zamestnanca spoločnosti, ktorý vystavil faktúru a toto podpísané vyhlásenie:

„Ja, podpísaný, potvrdzujem, že predaj tovaru určeného na priamy vývoz do Európskeho spoločenstva, na ktorý sa vzťahuje táto faktúra, sa uskutočňuje v rámci a za podmienok záväzku, ktorý ponúkla [SPOLOČNOSŤ] a prijala Komisia rozhodnutím 2006/441/ES, a vyhlasujem, že informácie uvedené v tejto faktúre sú úplné a správne.“

---

| 29.6.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 175/39 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 175/39

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 955/2006

z 28. júna 2006,

ktorým sa určujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien určitých druhov ovocia a zeleniny

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 3223/94 z 21. decembra 1994 o uplatňovaní režimu dovozu ovocia a zeleniny (1), najmä na jeho článok 4 ods. 1,

keďže:

| (1) | Nariadenie (ES) č. 3223/94 predpokladá, pri uplatňovaní výsledkov multilaterálnych obchodných rokovaní Uruguajského kola, kritériá, ktorými Komisia určí paušálne dovozné hodnoty pre tretie krajiny, pre produkty a na obdobia, ktoré sú spresnené v jeho prílohe. |
| --- | --- |

(1)

Nariadenie (ES) č. 3223/94 predpokladá, pri uplatňovaní výsledkov multilaterálnych obchodných rokovaní Uruguajského kola, kritériá, ktorými Komisia určí paušálne dovozné hodnoty pre tretie krajiny, pre produkty a na obdobia, ktoré sú spresnené v jeho prílohe.

| (2) | Pri uplatnení vyššie uvedených kritérií musia byť paušálne dovozné hodnoty stanovené na úrovniach určených v prílohe k tomuto nariadeniu, |
| --- | --- |

(2)

Pri uplatnení vyššie uvedených kritérií musia byť paušálne dovozné hodnoty stanovené na úrovniach určených v prílohe k tomuto nariadeniu,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 4 nariadenia (ES) č. 3223/94 sú stanovené podľa údajov uvedených v tabuľke prílohy.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 29. júna 2006.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 28. júna 2006

Za Komisiu

J. L. DEMARTY

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. ES L 337, 24.12.1994, s. 66. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 386/2005 (Ú. v. EÚ L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

PRÍLOHA

k nariadeniu Komisie z 28. júna 2006, ktorým sa určujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien určitých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód tretích krajín (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0702 00 00 | 052 | 45,8 |
| 096 | 65,4 |
| 204 | 44,1 |
| 999 | 51,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 72,2 |
| 096 | 30,2 |
| 999 | 51,2 |
| 0709 90 70 | 052 | 93,9 |
| 999 | 93,9 |
| 0805 50 10 | 388 | 60,9 |
| 528 | 57,3 |
| 999 | 59,1 |
| 0808 10 80 | 388 | 88,8 |
| 400 | 114,5 |
| 404 | 105,3 |
| 508 | 92,8 |
| 512 | 84,4 |
| 524 | 50,0 |
| 528 | 76,5 |
| 720 | 108,8 |
| 800 | 180,6 |
| 804 | 100,4 |
| 999 | 100,2 |
| 0809 10 00 | 052 | 215,7 |
| 999 | 215,7 |
| 0809 20 95 | 052 | 323,9 |
| 068 | 127,8 |
| 999 | 225,9 |
| 0809 40 05 | 624 | 193,2 |
| 999 | 193,2 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód tretích krajín (1)

Paušálna dovozná hodnota

0702 00 00

052

45,8

096

65,4

204

44,1

999

51,8

0707 00 05

052

72,2

096

30,2

999

51,2

0709 90 70

052

93,9

999

93,9

0805 50 10

388

60,9

528

57,3

999

59,1

0808 10 80

388

88,8

400

114,5

404

105,3

508

92,8

512

84,4

524

50,0

528

76,5

720

108,8

800

180,6

804

100,4

999

100,2

0809 10 00

052

215,7

999

215,7

0809 20 95

052

323,9

068

127,8

999

225,9

0809 40 05

624

193,2

999

193,2

---

(1)  Nomenklatúra krajín podľa nariadenia Komisie (ES) č. 750/2005 (Ú. v. EÚ L 126, 19.5.2005, s. 12). Kód „999“ označuje „iné miesto pôvodu“.

---

| 29.6.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 175/41 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 175/41

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 956/2006

z 28. júna 2006,

ktorým sa mení nariadenie (EHS) č. 94/92, pokiaľ ide o zoznam tretích krajín, z ktorých musia pochádzať určité poľnohospodárske výrobky získané ekologickou výrobou určené na obchodovanie v rámci Spoločenstva

(Text s významom pre EHP)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 2092/91 z 24. júna 1991 o ekologickej výrobe poľnohospodárskych výrobkov a príslušných označeniach poľnohospodárskych výrobkov a potravín (1), a najmä na jeho článok 11 ods. 1 písm. a),

keďže:

| (1) | Zoznam tretích krajín, z ktorých musia pochádzať niektoré poľnohospodárske výrobky získané metódou ekologickej výroby, aby sa mohli predávať na trhoch Spoločenstva, ustanovený na základe článku 11 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 2092/91 (ďalej len „zoznam“), je stanovený v prílohe k nariadeniu Komisie (EHS) č. 94/92 zo 14. januára 1992 o podrobných pravidlách vykonávania opatrení pre dovoz z tretích krajín ustanovených v nariadení (EHS) č. 2092/91 o ekologickej výrobe poľnohospodárskych výrobkov a príslušných označeniach poľnohospodárskych výrobkov a potravín (2). |
| --- | --- |

(1)

Zoznam tretích krajín, z ktorých musia pochádzať niektoré poľnohospodárske výrobky získané metódou ekologickej výroby, aby sa mohli predávať na trhoch Spoločenstva, ustanovený na základe článku 11 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 2092/91 (ďalej len „zoznam“), je stanovený v prílohe k nariadeniu Komisie (EHS) č. 94/92 zo 14. januára 1992 o podrobných pravidlách vykonávania opatrení pre dovoz z tretích krajín ustanovených v nariadení (EHS) č. 2092/91 o ekologickej výrobe poľnohospodárskych výrobkov a príslušných označeniach poľnohospodárskych výrobkov a potravín (2).

| (2) | Určité poľnohospodárske výrobky dovážané z Indie sa v súčasnosti uvádzajú na trh v Spoločenstve podľa výnimky ustanovenej v článku 11 ods. 6 nariadenia (EHS) č. 2092/91. |
| --- | --- |

(2)

Určité poľnohospodárske výrobky dovážané z Indie sa v súčasnosti uvádzajú na trh v Spoločenstve podľa výnimky ustanovenej v článku 11 ods. 6 nariadenia (EHS) č. 2092/91.

| (3) | India predložila Komisii žiadosť, aby bola zahrnutá do zoznamu. Predložila informácie požadované podľa článku 2 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 94/92. |
| --- | --- |

(3)

India predložila Komisii žiadosť, aby bola zahrnutá do zoznamu. Predložila informácie požadované podľa článku 2 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 94/92.

| (4) | Vyhodnotenie tejto informácie a následná diskusia s indickými orgánmi viedla k záveru, že v tejto krajine sú pravidlá riadenia výroby a kontroly poľnohospodárskych výrobkov rovnaké ako pravidlá ustanovené v nariadení (EHS) č. 2092/91. |
| --- | --- |

(4)

Vyhodnotenie tejto informácie a následná diskusia s indickými orgánmi viedla k záveru, že v tejto krajine sú pravidlá riadenia výroby a kontroly poľnohospodárskych výrobkov rovnaké ako pravidlá ustanovené v nariadení (EHS) č. 2092/91.

| (5) | Komisia uskutočnila na mieste kontrolu pravidiel výroby a kontrolných opatrení, ktoré sa v súčasnosti v Indii uplatňujú, ako je ustanovené v článku 11 ods. 5 nariadenia (EHS) č. 2092/91. |
| --- | --- |

(5)

Komisia uskutočnila na mieste kontrolu pravidiel výroby a kontrolných opatrení, ktoré sa v súčasnosti v Indii uplatňujú, ako je ustanovené v článku 11 ods. 5 nariadenia (EHS) č. 2092/91.

| (6) | Trvanie zaradenia Kostariky a Nového Zélandu v zozname vyprší 30. júna 2006. Aby sa predišlo narušeniu obchodu, je nutné predĺžiť zahrnutie týchto krajín do zoznamu na ďalšie obdobie. |
| --- | --- |

(6)

Trvanie zaradenia Kostariky a Nového Zélandu v zozname vyprší 30. júna 2006. Aby sa predišlo narušeniu obchodu, je nutné predĺžiť zahrnutie týchto krajín do zoznamu na ďalšie obdobie.

| (7) | Austrália informovala Komisiu, že jeden kontrolný subjekt zmenil svoj názov a opravila názov ďalšieho kontrolného subjektu. |
| --- | --- |

(7)

Austrália informovala Komisiu, že jeden kontrolný subjekt zmenil svoj názov a opravila názov ďalšieho kontrolného subjektu.

| (8) | Švajčiarsko požiadalo Komisiu o zmenu a doplnenie podmienok svojho zahrnutia do zoznamu v súlade s Dohodou medzi Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o obchode s poľnohospodárskymi výrobkami (3), schválenou rozhodnutím Rady a Komisie 2002/309/ES, Euratom (4), najmä s prílohou 9 tejto dohody o ekologicky vyrábaných produktoch a potravinách. |
| --- | --- |

(8)

Švajčiarsko požiadalo Komisiu o zmenu a doplnenie podmienok svojho zahrnutia do zoznamu v súlade s Dohodou medzi Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o obchode s poľnohospodárskymi výrobkami (3), schválenou rozhodnutím Rady a Komisie 2002/309/ES, Euratom (4), najmä s prílohou 9 tejto dohody o ekologicky vyrábaných produktoch a potravinách.

| (9) | Švajčiarsko predložilo informácie požadované podľa článku 2 ods. 5 nariadenia (EHS) č. 94/92. Preskúmanie predložených informácií viedlo k záveru, že požiadavky sú rovnocenné s požiadavkami vyplývajúcimi z právnych predpisov Spoločenstva. |
| --- | --- |

(9)

Švajčiarsko predložilo informácie požadované podľa článku 2 ods. 5 nariadenia (EHS) č. 94/92. Preskúmanie predložených informácií viedlo k záveru, že požiadavky sú rovnocenné s požiadavkami vyplývajúcimi z právnych predpisov Spoločenstva.

| (10) | Nový Zéland informoval Komisiu, že kontrolný subjekt zmenil svoj názov. |
| --- | --- |

(10)

Nový Zéland informoval Komisiu, že kontrolný subjekt zmenil svoj názov.

| (11) | Nariadenie (EHS) č. 94/92 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(11)

Nariadenie (EHS) č. 94/92 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

| (12) | Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom výboru vytvoreného podľa článku 14 nariadenia (EHS) č. 2092/91, |
| --- | --- |

(12)

Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom výboru vytvoreného podľa článku 14 nariadenia (EHS) č. 2092/91,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Príloha k nariadeniu (EHS) č. 94/92 sa mení a dopĺňa, ako je ustanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť siedmym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 28. júna 2006

Za Komisiu

Mariann FISCHER BOEL

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 198, 22.7.1991, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 780/2006 (Ú. v. EÚ L 137, 25.5.2006, s. 9).

1

(2)  Ú. v. ES L 11, 17.1.1992, s. 14. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 746/2004 (Ú. v. EÚ L 122, 26.4.2004, s. 10).

2

(3)  Ú. v. ES L 114, 30.4.2002, s. 132.

3

(4)  Ú. v. ES L 114, 30.4.2002, s. 1.

4

---

PRÍLOHA

Príloha k nariadeniu (EHS) č. 94/92 sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | V texte týkajúcom sa Austrálie sa bod 3 nahrádza takto:






  „3. | Kontrolné subjekty:






  — | Australian Quarantine and Inspection Service (AQIS) (Department of Agriculture, Fisheries and Forestry) |
| --- | --- | --- | --- |

1.

V texte týkajúcom sa Austrálie sa bod 3 nahrádza takto:

„3.

Kontrolné subjekty:

—

Australian Quarantine and Inspection Service (AQIS) (Department of Agriculture, Fisheries and Forestry)

| — | Bio-dynamic Research Institute (BDRI) |
| --- | --- |

—

Bio-dynamic Research Institute (BDRI)

| — | Organic Herb Growers of Australia Inc. (OGA) |
| --- | --- |

—

Organic Herb Growers of Australia Inc. (OGA)

| — | Organic Food Chain Pty Ltd (OFC) |
| --- | --- |

—

Organic Food Chain Pty Ltd (OFC)

| — | National Association of Sustainable Agriculture, Australia (NASAA) |
| --- | --- |

—

National Association of Sustainable Agriculture, Australia (NASAA)

| — | Australian Certified Organic Pty. Ltd.“ |
| --- | --- |

—

Australian Certified Organic Pty. Ltd.“

| 2. | V texte týkajúcom sa Kostariky sa bod 5 nahrádza takto:






  „5. | Trvanie zahrnutia: 30.6.2011“ |
| --- | --- | --- |

2.

V texte týkajúcom sa Kostariky sa bod 5 nahrádza takto:

„5.

Trvanie zahrnutia: 30.6.2011“

| 3. | Za textom týkajúcim sa Kostariky sa vkladá tento text:
  „INDIA






  1. | Kategórie produktov:






  a) | nespracovaná poľnohospodárska úroda v zmysle článku 1 ods. 1 písm. a) nariadenia (EHS) č. 2092/91; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Za textom týkajúcim sa Kostariky sa vkladá tento text:

„INDIA

1.

Kategórie produktov:

a)

nespracovaná poľnohospodárska úroda v zmysle článku 1 ods. 1 písm. a) nariadenia (EHS) č. 2092/91;

| b) | potraviny, ktoré sú zložené v zásade z jednej alebo viacerých zložiek rastlinného pôvodu v zmysle článku 1 ods. 1 písm. b) nariadenia (EHS) č. 2092/91. |
| --- | --- |

b)

potraviny, ktoré sú zložené v zásade z jednej alebo viacerých zložiek rastlinného pôvodu v zmysle článku 1 ods. 1 písm. b) nariadenia (EHS) č. 2092/91.

| 2. | Pôvod: produkty kategórie uvedenej v bode 1 písm. a) a ekologicky vypestované zložky v produktoch kategórie uvedenej v bode 1 písm. b) vypestované v Indii. |
| --- | --- |

2.

Pôvod: produkty kategórie uvedenej v bode 1 písm. a) a ekologicky vypestované zložky v produktoch kategórie uvedenej v bode 1 písm. b) vypestované v Indii.

| 3. | Kontrolné subjekty:






  — | BVQI (India) Pvt. Ltd |
| --- | --- | --- |

3.

Kontrolné subjekty:

—

BVQI (India) Pvt. Ltd

| — | Ecocert SA (India Branch Office) |
| --- | --- |

—

Ecocert SA (India Branch Office)

| — | IMO Control Private Limited |
| --- | --- |

—

IMO Control Private Limited

| — | Indian Organic Certification Agency (INDOCERT) |
| --- | --- |

—

Indian Organic Certification Agency (INDOCERT)

| — | International Resources for Fairer Trade |
| --- | --- |

—

International Resources for Fairer Trade

| — | Lacon Quality Certification Pvt. Ltd |
| --- | --- |

—

Lacon Quality Certification Pvt. Ltd

| — | Natural Organic Certification Association |
| --- | --- |

—

Natural Organic Certification Association

| — | OneCert Asia Agri Certification private Limited |
| --- | --- |

—

OneCert Asia Agri Certification private Limited

| — | SGS India Pvt. Ltd. |
| --- | --- |

—

SGS India Pvt. Ltd.

| — | Skal International (India) |
| --- | --- |

—

Skal International (India)

| — | Uttaranchal State Organic Certification Agency (USOCA) |
| --- | --- |

—

Uttaranchal State Organic Certification Agency (USOCA)

| 4. | Subjekty vydávajúce osvedčenia: ako v bode 3 |
| --- | --- |

4.

Subjekty vydávajúce osvedčenia: ako v bode 3

| 5. | Trvanie zahrnutia: 30.6.2009“ |
| --- | --- |

5.

Trvanie zahrnutia: 30.6.2009“

| 4. | Text týkajúci sa Švajčiarska sa mení a dopĺňa takto:






  a) | Bod 1 sa nahrádza takto:






  „1. | Kategórie produktov:






  a) | nespracovaná poľnohospodárska úroda a zvieratá a nespracované živočíšne výrobky v zmysle článku 1 ods. 1 písm. a) nariadenia (EHS) č. 2092/91 okrem:






  — | výrobkov vyrobených počas obdobia konverzie podľa článku 5 ods. 5 uvedeného nariadenia; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

4.

Text týkajúci sa Švajčiarska sa mení a dopĺňa takto:

a)

Bod 1 sa nahrádza takto:

„1.

Kategórie produktov:

a)

nespracovaná poľnohospodárska úroda a zvieratá a nespracované živočíšne výrobky v zmysle článku 1 ods. 1 písm. a) nariadenia (EHS) č. 2092/91 okrem:

—

výrobkov vyrobených počas obdobia konverzie podľa článku 5 ods. 5 uvedeného nariadenia;

| b) | spracovaná poľnohospodárska úroda a živočíšne výrobky určené na ľudskú spotrebu v zmysle článku 1 ods. 1 písm. b) nariadenia (EHS) č. 2092/91 okrem:






  — | výrobkov uvedených v článku 5 ods. 5 uvedeného nariadenia, obsahujúcich prísadu poľnohospodárskeho pôvodu vyrobenú počas obdobia konverzie.“ |
| --- | --- | --- |

b)

spracovaná poľnohospodárska úroda a živočíšne výrobky určené na ľudskú spotrebu v zmysle článku 1 ods. 1 písm. b) nariadenia (EHS) č. 2092/91 okrem:

—

výrobkov uvedených v článku 5 ods. 5 uvedeného nariadenia, obsahujúcich prísadu poľnohospodárskeho pôvodu vyrobenú počas obdobia konverzie.“

| b) | Bod 3 sa nahrádza takto:






  „3. | Kontrolné subjekty:






  — | Institut für Marktökologie (IMO) |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Bod 3 sa nahrádza takto:

„3.

Kontrolné subjekty:

—

Institut für Marktökologie (IMO)

| — | bio.inspecta AG |
| --- | --- |

—

bio.inspecta AG

| — | Schweizerische Vereinigung für Qualitäts- und Management-Systeme (SQS) |
| --- | --- |

—

Schweizerische Vereinigung für Qualitäts- und Management-Systeme (SQS)

| — | Bio Test Agro (BTA)“ |
| --- | --- |

—

Bio Test Agro (BTA)“

| 5. | Text týkajúci sa Nového Zélandu sa mení a dopĺňa takto:






  a) | Bod 3 sa nahrádza takto:






  „3. | Kontrolné subjekty:






  — | AgriQuality |
| --- | --- | --- | --- | --- |

5.

Text týkajúci sa Nového Zélandu sa mení a dopĺňa takto:

a)

Bod 3 sa nahrádza takto:

„3.

Kontrolné subjekty:

—

AgriQuality

| — | BIO-GRO New Zealand“ |
| --- | --- |

—

BIO-GRO New Zealand“

| b) | Bod 5 sa nahrádza takto:






  „5. | Trvanie zahrnutia: 30.6.2011“ |
| --- | --- | --- |

b)

Bod 5 sa nahrádza takto:

„5.

Trvanie zahrnutia: 30.6.2011“

---

| 29.6.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 175/45 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 175/45

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 957/2006

z 28. júna 2006

o zatriedení určitého tovaru do kombinovanej nomenklatúry, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 48/90

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 2658/87 z 23. júla 1987 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 1 písm. a),

keďže:

| (1) | S cieľom zabezpečiť jednotné uplatňovanie kombinovanej nomenklatúry pripojenej k nariadeniu (EHS) č. 2658/87 je potrebné prijať opatrenia týkajúce sa zatriedenia tovaru uvedeného v prílohe k tomuto nariadeniu. |
| --- | --- |

(1)

S cieľom zabezpečiť jednotné uplatňovanie kombinovanej nomenklatúry pripojenej k nariadeniu (EHS) č. 2658/87 je potrebné prijať opatrenia týkajúce sa zatriedenia tovaru uvedeného v prílohe k tomuto nariadeniu.

| (2) | Nariadením (EHS) č. 2658/87 sa ustanovili všeobecné pravidlá na interpretáciu kombinovanej nomenklatúry. Tieto pravidlá sa tiež uplatňujú na akúkoľvek inú nomenklatúru, ktorá je na nej úplne alebo čiastočne založená alebo ktorá k nej pridáva akékoľvek ďalšie delenie a ktorá vychádza zo špecifických ustanovení Spoločenstva s cieľom uplatňovať colné a iné opatrenia týkajúce sa obchodu s tovarom. |
| --- | --- |

(2)

Nariadením (EHS) č. 2658/87 sa ustanovili všeobecné pravidlá na interpretáciu kombinovanej nomenklatúry. Tieto pravidlá sa tiež uplatňujú na akúkoľvek inú nomenklatúru, ktorá je na nej úplne alebo čiastočne založená alebo ktorá k nej pridáva akékoľvek ďalšie delenie a ktorá vychádza zo špecifických ustanovení Spoločenstva s cieľom uplatňovať colné a iné opatrenia týkajúce sa obchodu s tovarom.

| (3) | Podľa týchto všeobecných pravidiel by sa tovar opísaný v stĺpci 1 tabuľky uvedenej v prílohe k tomuto nariadeniu mal zatriediť pod kódy KN uvedené v stĺpci 2 na základe dôvodov uvedených v stĺpci 3. |
| --- | --- |

(3)

Podľa týchto všeobecných pravidiel by sa tovar opísaný v stĺpci 1 tabuľky uvedenej v prílohe k tomuto nariadeniu mal zatriediť pod kódy KN uvedené v stĺpci 2 na základe dôvodov uvedených v stĺpci 3.

| (4) | Je vhodné zabezpečiť, aby sa na záväzné informácie o nomenklatúrnom zatriedení tovaru vydané colnými orgánmi členských štátov s ohľadom na zatriedenie tovaru do kombinovanej nomenklatúry, ktoré nie sú v súlade s týmto nariadením, mohol držiteľ naďalej odvolávať počas obdobia troch mesiacov podľa článku 12 ods. 6 nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92 z 12. októbra 1992, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Spoločenstva (2). |
| --- | --- |

(4)

Je vhodné zabezpečiť, aby sa na záväzné informácie o nomenklatúrnom zatriedení tovaru vydané colnými orgánmi členských štátov s ohľadom na zatriedenie tovaru do kombinovanej nomenklatúry, ktoré nie sú v súlade s týmto nariadením, mohol držiteľ naďalej odvolávať počas obdobia troch mesiacov podľa článku 12 ods. 6 nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92 z 12. októbra 1992, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Spoločenstva (2).

| (5) | Zatriedenie „displejov typu bodová matica“ v nariadení Komisie (EHS) č. 48/90 z 9. januára 1990 o zatrieďovaní určitých tovarov do kombinovanej nomenklatúry (3) viedlo k nesprávnym zatriedeniam, a preto by sa bod 2 prílohy k uvedenému nariadeniu mal vypustiť. |
| --- | --- |

(5)

Zatriedenie „displejov typu bodová matica“ v nariadení Komisie (EHS) č. 48/90 z 9. januára 1990 o zatrieďovaní určitých tovarov do kombinovanej nomenklatúry (3) viedlo k nesprávnym zatriedeniam, a preto by sa bod 2 prílohy k uvedenému nariadeniu mal vypustiť.

| (6) | Výbor pre colný kódex nepredložil stanovisko v rámci lehoty stanovenej jej predsedom vo vzťahu k výrobku č. 3 uvedeného v prílohe. |
| --- | --- |

(6)

Výbor pre colný kódex nepredložil stanovisko v rámci lehoty stanovenej jej predsedom vo vzťahu k výrobku č. 3 uvedeného v prílohe.

| (7) | Opatrenia tohto nariadenia sú v súlade so stanoviskom Výboru pre Colný kódex vo vzťahu k výrobkom č. 1 a 2 uvedeným v prílohe, |
| --- | --- |

(7)

Opatrenia tohto nariadenia sú v súlade so stanoviskom Výboru pre Colný kódex vo vzťahu k výrobkom č. 1 a 2 uvedeným v prílohe,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Tovar opísaný v stĺpci 1 tabuľky uvedenej v prílohe sa v rámci kombinovanej nomenklatúry zatrieďuje pod kód KN uvedený v stĺpci 2 tejto tabuľky.

Článok 2

Na záväzné tarifné informácie vydané colnými orgánmi členských štátov, ktoré nie sú v súlade s týmto nariadením, sa možno naďalej odvolávať počas obdobia troch mesiacov podľa článku 12 ods. 6 nariadenia (EHS) č. 2913/92.

Článok 3

Bod 2 prílohy k nariadeniu (EHS) č. 48/90 sa vypúšťa.

Článok 4

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 28. júna 2006

Za Komisiu

László KOVÁCS

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 256, 7.9.1987, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 838/2006 (Ú. v. EÚ L 154, 8.6.2006, s. 1).

1

(2)  Ú. v. ES L 302, 19.10.1992, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 648/2005 (Ú. v. EÚ L 117, 4.5.2005, s. 13).

2

(3)  Ú. v. ES L 8, 11.1.1990, s. 16. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 705/2005 (Ú. v. EÚ L 118, 5.5.2005, s. 18).

3

---

PRÍLOHA

| Opis tovaru | Zatriedenie
  (kód KN) | Dôvody |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Grafický a alfanumerický displej založený na technológii monochromatickej pasívnej maticovej obrazovky z tekutých kryštálov.
  Obrazovka pozostáva z vrstvy tekutých kryštálov medzi dvoma sklenenými panelmi alebo platňami s množstvom bodov (prítomných v 64 radoch a 240 stĺpcoch) a dosky elektronického rozhrania s C-MOS technológiou.
  Môže byť súčasťou iných výrobkov.
  Nezobrazuje videoobraz. |

Opis tovaru

Zatriedenie

(kód KN)

Dôvody

(1)

(2)

(3)

1.

Grafický a alfanumerický displej založený na technológii monochromatickej pasívnej maticovej obrazovky z tekutých kryštálov.

Obrazovka pozostáva z vrstvy tekutých kryštálov medzi dvoma sklenenými panelmi alebo platňami s množstvom bodov (prítomných v 64 radoch a 240 stĺpcoch) a dosky elektronického rozhrania s C-MOS technológiou.

Môže byť súčasťou iných výrobkov.

Nezobrazuje videoobraz.

8531 20 95

Zatriedenie je určené všeobecnými pravidlami 1 a 6 na interpretáciu kombinovanej nomenklatúry a znením kódov KN 8531, 8531 20 a 8531 20 95.

Displej má dosku elektronického rozhrania. Preto nemôže byť zatriedený ako výrobok s tekutými kryštálmi položky 9013 [pozri tiež vysvetlivky HS k položke 9013 (1)].

Displej nezahŕňa elektroniku na reprodukciu videosignálov. Preto sa nemôže zatriediť ako videomonitor položky 8528.

Displej je návestným panelom položky 8531, keďže zobrazuje len grafické a alfanumerické znaky [pozri tiež vysvetlivky HS k položke 8531 (D)].

| 2. | Výrobok známy ako „LCD modul (typu dotyková obrazovka)“ vo forme zariadenia s tekutými kryštálmi s aktívnou maticou so zariadením na osvetlenie pozadia, invertormi, doskami s tlačenými obvodmi s riadiacou elektronikou iba na adresovanie pixlov. Výrobok s tekutými kryštálmi pozostáva z vrstvy tekutých kryštálov medzi dvoma sklenenými panelmi. Vonkajšiu vrstvu sklenených buniek pokrýva tenká kovová, elektricky vodivá a odporová vrstva.
  Modul je založený na tenkovrstvovej tranzistorovej (TFT) technológii. Celkové rozmery sú 34,5 (š) × 35,3 (v) × 16,5 (h) cm a obrazovka má diagonálny rozmer 38,1 cm (15′′).
  Modul nezahŕňa žiadne iné elektronické súčiastky (napr. napájací zdroj, video konvertor, počítač impulzov, tuner atď.) alebo rozhrania na pripojenie k iným zariadeniam. |
| --- | --- |

2.

Výrobok známy ako „LCD modul (typu dotyková obrazovka)“ vo forme zariadenia s tekutými kryštálmi s aktívnou maticou so zariadením na osvetlenie pozadia, invertormi, doskami s tlačenými obvodmi s riadiacou elektronikou iba na adresovanie pixlov. Výrobok s tekutými kryštálmi pozostáva z vrstvy tekutých kryštálov medzi dvoma sklenenými panelmi. Vonkajšiu vrstvu sklenených buniek pokrýva tenká kovová, elektricky vodivá a odporová vrstva.

Modul je založený na tenkovrstvovej tranzistorovej (TFT) technológii. Celkové rozmery sú 34,5 (š) × 35,3 (v) × 16,5 (h) cm a obrazovka má diagonálny rozmer 38,1 cm (15′′).

Modul nezahŕňa žiadne iné elektronické súčiastky (napr. napájací zdroj, video konvertor, počítač impulzov, tuner atď.) alebo rozhrania na pripojenie k iným zariadeniam.

8548 90 90

Zatriedenie je určené všeobecnými pravidlami 1 a 6 na interpretáciu kombinovanej nomenklatúry, poznámkou 2 c) k triede XVI a znením kódov KN 8548, 8548 90 a 8548 90 90.

Modul je časťou, ktorá nie je vhodná na použitie výlučne alebo hlavne s určitým druhom stroja triedy XVI. Preto je zatriedený do položky 8548 na základe poznámky 2 c) k triede XVI.

| 3. | Výrobok známy ako „LCD modul“ vo forme zariadenia s tekutými kryštálmi s aktívnou maticou so zariadením na osvetlenie pozadia, invertormi a doskami s tlačenými obvodmi s riadiacou elektronikou iba na adresovanie pixlov.
  Modul je založený na tenkovrstvovej tranzistorovej (TFT) technológii. Celkové rozmery sú 75,9 (š) × 44,9 (v) × 4,9 (h) cm, obrazovka má diagonálny rozmer 81,6 cm (32′′) a rozlíšenie 1 366 × 768 pixlov.
  Modul nezahŕňa žiadne iné elektronické súčiastky (napr. napájací zdroj, video konvertor, počítač impulzov, tuner atď.) alebo rozhrania na pripojenie k iným zariadeniam. |
| --- | --- |

3.

Výrobok známy ako „LCD modul“ vo forme zariadenia s tekutými kryštálmi s aktívnou maticou so zariadením na osvetlenie pozadia, invertormi a doskami s tlačenými obvodmi s riadiacou elektronikou iba na adresovanie pixlov.

Modul je založený na tenkovrstvovej tranzistorovej (TFT) technológii. Celkové rozmery sú 75,9 (š) × 44,9 (v) × 4,9 (h) cm, obrazovka má diagonálny rozmer 81,6 cm (32′′) a rozlíšenie 1 366 × 768 pixlov.

Modul nezahŕňa žiadne iné elektronické súčiastky (napr. napájací zdroj, video konvertor, počítač impulzov, tuner atď.) alebo rozhrania na pripojenie k iným zariadeniam.

8529 90 81

Zatriedenie je určené všeobecnými pravidlami 1 a 6 na interpretáciu kombinovanej nomenklatúry, poznámkou 2 b) k triede XVI a znením kódov KN 8529, 8529 90 a 8529 90 81.

Modul sa nemôže zatriediť do položky 9013, pretože je tvorený zariadením na osvetlenie pozadia, invertormi a doskami s tlačenými obvodmi s riadiacou elektronikou iba na adresovanie pixlov [pozri tiež vysvetlivky HS k položke 9013 (1)].

Modul sa nezatrieďuje do položky 8473 ako súčasť zobrazovacej jednotky stroja na automatické spracovanie údajov, pretože nie je vhodný na použitie výhradne alebo hlavne so strojom na automatické spracovanie údajov položky 8471.

Modul sa nezatrieďuje do položky 8531, pretože sa nepovažuje za elektrický prístroj na vizuálnu signalizáciu položky 8531 alebo za časť a súčasť takého prístroja s ohľadom na jeho vlastnosti [pozri tiež vysvetlivky HS k položke 8531].

Kvôli svojim vlastnostiam (ako rozmery a rozlíšenie) sa modul zatrieďuje do položky 8529, pretože je vhodný na použitie výlučne alebo hlavne s prístrojom položky 8528.

---

| 29.6.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 175/49 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 175/49

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 958/2006

z 28. júna 2006

o stálom výberovom konaní v rámci hospodárskeho roka 2006/2007 pre stanovenie vývozných náhrad pre biely cukor

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 318/2006 z 20. februára 2006 o spoločnej organizácii trhov v sektore cukru (1), a najmä na jeho článok 23 ods. 4 a článok 40 ods. 1 písm. g),

keďže:

| (1) | Vzhľadom na situáciu na trhu s cukrom v rámci Európskeho spoločenstva a na svetovom trhu sa ukazuje ako vhodné čo najskôr otvoriť trvalé výberové konanie na vývoz bieleho cukru pre hospodársky rok 2006/2007, ktoré vzhľadom na možné odchýlky cien na svetovom trhu otvára možnosť stanoviť vývozné náhrady. |
| --- | --- |

(1)

Vzhľadom na situáciu na trhu s cukrom v rámci Európskeho spoločenstva a na svetovom trhu sa ukazuje ako vhodné čo najskôr otvoriť trvalé výberové konanie na vývoz bieleho cukru pre hospodársky rok 2006/2007, ktoré vzhľadom na možné odchýlky cien na svetovom trhu otvára možnosť stanoviť vývozné náhrady.

| (2) | Na stanovenie vývozných náhrad pre cukor je vhodné použiť všeobecné pravidlá postupu výberového konania, ktoré boli stanovené článkom 32 nariadenia (ES) č. 318/2006. |
| --- | --- |

(2)

Na stanovenie vývozných náhrad pre cukor je vhodné použiť všeobecné pravidlá postupu výberového konania, ktoré boli stanovené článkom 32 nariadenia (ES) č. 318/2006.

| (3) | V obchode medzi Spoločenstvom na jednej strane a Bulharskom a Rumunskom na strane druhej sa pre niektoré výrobky v sektore cukru stále uplatňujú dovozné clá a vývozné náhrady a úroveň vývozných náhrad je podstatne vyššia ako úroveň dovozných ciel. Z hľadiska vstupu uvedených krajín do Európskej únie môže tento rozdiel viesť k pohybom špekulatívneho charakteru. |
| --- | --- |

(3)

V obchode medzi Spoločenstvom na jednej strane a Bulharskom a Rumunskom na strane druhej sa pre niektoré výrobky v sektore cukru stále uplatňujú dovozné clá a vývozné náhrady a úroveň vývozných náhrad je podstatne vyššia ako úroveň dovozných ciel. Z hľadiska vstupu uvedených krajín do Európskej únie môže tento rozdiel viesť k pohybom špekulatívneho charakteru.

| (4) | S cieľom predísť akémukoľvek zneužitiu alebo opätovnému dovozu do Spoločenstva výrobkov zo sektora cukru, ktoré boli predmetom vývozných náhrad, je potrebné nestanoviť vývozné náhrady pre všetky krajiny západného Balkánu. |
| --- | --- |

(4)

S cieľom predísť akémukoľvek zneužitiu alebo opätovnému dovozu do Spoločenstva výrobkov zo sektora cukru, ktoré boli predmetom vývozných náhrad, je potrebné nestanoviť vývozné náhrady pre všetky krajiny západného Balkánu.

| (5) | Vzhľadom na špecifickosť operácie sa javí ako potrebné vymedziť vhodné ustanovenia týkajúce sa vývozných osvedčení, ktoré sú vydávané v rámci trvalého výberového konania, najmä v súvislosti s lehotou na vydávanie osvedčení, ich doby platnosti, výšky záruky, ako aj množstva, pre ktoré je vývozná povinnosť vyplývajúca z osvedčenia splnená. Avšak ustanovenia nariadenia Komisie (ES) č. 1291/2000 z 9. júna 2000, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá uplatňovania systému dovozných a vývozných licencií a certifikátov s vopred stanovenou sadzbou náhrady pre poľnohospodárske výrobky (2), ako aj ustanovenia nariadenia Komisie (EHS) č. 120/89 z 19. januára 1989, ustanovujúceho spoločné podrobné pravidlá pre uplatňovanie vývozných ciel a poplatkov na poľnohospodárske výrobky (3), musia zostať uplatniteľné. |
| --- | --- |

(5)

Vzhľadom na špecifickosť operácie sa javí ako potrebné vymedziť vhodné ustanovenia týkajúce sa vývozných osvedčení, ktoré sú vydávané v rámci trvalého výberového konania, najmä v súvislosti s lehotou na vydávanie osvedčení, ich doby platnosti, výšky záruky, ako aj množstva, pre ktoré je vývozná povinnosť vyplývajúca z osvedčenia splnená. Avšak ustanovenia nariadenia Komisie (ES) č. 1291/2000 z 9. júna 2000, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá uplatňovania systému dovozných a vývozných licencií a certifikátov s vopred stanovenou sadzbou náhrady pre poľnohospodárske výrobky (2), ako aj ustanovenia nariadenia Komisie (EHS) č. 120/89 z 19. januára 1989, ustanovujúceho spoločné podrobné pravidlá pre uplatňovanie vývozných ciel a poplatkov na poľnohospodárske výrobky (3), musia zostať uplatniteľné.

| (6) | Pokiaľ ide o čiastočné výberové konania za júl 2006, nahrádzajú sa ustanoveniami tohto nariadenia ustanovenia nariadenia Komisie (ES) č. 1138/2005 z 15. júla 2005, ktoré sa vzťahuje na trvalé pridelenie určenia v zmysle komerčnej kampane 2005/2006 pre preddavky a/alebo náhrady za vývoz bieleho cukru (4). Z dôvodu prehľadnosti a právnej istoty preto treba uvedené nariadenie zrušiť s účinnosťou od 1. júla 2006. |
| --- | --- |

(6)

Pokiaľ ide o čiastočné výberové konania za júl 2006, nahrádzajú sa ustanoveniami tohto nariadenia ustanovenia nariadenia Komisie (ES) č. 1138/2005 z 15. júla 2005, ktoré sa vzťahuje na trvalé pridelenie určenia v zmysle komerčnej kampane 2005/2006 pre preddavky a/alebo náhrady za vývoz bieleho cukru (4). Z dôvodu prehľadnosti a právnej istoty preto treba uvedené nariadenie zrušiť s účinnosťou od 1. júla 2006.

| (7) | Opatrenia uvedené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre cukor, |
| --- | --- |

(7)

Opatrenia uvedené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre cukor,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1.   Otvára sa trvalé výberové konanie na stanovenie vývozných náhrad bieleho cukru s číselným znakom KN 1701 99 10 pre všetky miesta určenia s výnimkou Albánska, Bulharska, Chorvátska, Bosny a Hercegoviny, Srbska a Čiernej hory (5), Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko a Rumunska. Počas trvania tohto trvalého výberového konania sa budú konať čiastočné výberové konania.

2.   Trvalé výberové konanie je otvorené až do 27. septembra 2007.

Článok 2

1.   Oznámenie o výberovom konaní sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie. Na základe tohto oznámenia členské štáty vypracujú oznámenie o výberovom konaní, ktoré môžu uverejniť alebo zabezpečiť jeho uverejnenie na inom mieste.

2.   Oznámenie o výberovom konaní obsahuje najmä podmienky výberového konania.

3.   Oznámenie o výberovom konaní sa môže počas trvania výberového konania zmeniť a doplniť. Oznámenie sa zmení a doplní, ak sa počas tohto obdobia vyskytne zmena a doplnenie podmienok výberového konania.

Článok 3

1.   Termín predkladania ponúk pre prvé čiastočné výberové konanie sa:

| a) | začína 5. júla 2006; |
| --- | --- |

a)

začína 5. júla 2006;

| b) | končí vo štvrtok 13. júla 2006 o 10.00 hod. bruselského času. |
| --- | --- |

b)

končí vo štvrtok 13. júla 2006 o 10.00 hod. bruselského času.

2.   Pre každé ďalšie čiastočné výberové konanie, termín na predkladanie ponúk:

| a) | začína plynúť prvým pracovným dňom po dni skončenia termínu predchádzajúceho čiastočného výberového konania; |
| --- | --- |

a)

začína plynúť prvým pracovným dňom po dni skončenia termínu predchádzajúceho čiastočného výberového konania;

| b) | končí v jeden z nasledujúcich dní vždy o 10.00 hod. bruselského času:






  — | 27. júla 2006, |
| --- | --- | --- |

b)

končí v jeden z nasledujúcich dní vždy o 10.00 hod. bruselského času:

—

27. júla 2006,

| — | 10. a 31. augusta 2006, |
| --- | --- |

—

10. a 31. augusta 2006,

| — | 14. a 28. septembra 2006, |
| --- | --- |

—

14. a 28. septembra 2006,

| — | 5. a 19. októbra 2006, |
| --- | --- |

—

5. a 19. októbra 2006,

| — | 9. a 23. novembra 2006, |
| --- | --- |

—

9. a 23. novembra 2006,

| — | 7. a 21. decembra 2006, |
| --- | --- |

—

7. a 21. decembra 2006,

| — | 11. a 25. januára 2007, |
| --- | --- |

—

11. a 25. januára 2007,

| — | 8. a 22. februára 2007, |
| --- | --- |

—

8. a 22. februára 2007,

| — | 8. a 29. marca 2007, |
| --- | --- |

—

8. a 29. marca 2007,

| — | 19. a 26. apríla 2007, |
| --- | --- |

—

19. a 26. apríla 2007,

| — | 10. a 24. mája 2007, |
| --- | --- |

—

10. a 24. mája 2007,

| — | 14. a 28. júna 2007, |
| --- | --- |

—

14. a 28. júna 2007,

| — | 12. a 19. júla 2007, |
| --- | --- |

—

12. a 19. júla 2007,

| — | 9. a 30. augusta 2007, |
| --- | --- |

—

9. a 30. augusta 2007,

| — | 13. a 27. septembra 2007. |
| --- | --- |

—

13. a 27. septembra 2007.

Článok 4

1.   Záujemcovia sa zúčastnia výberového konania jedným z týchto spôsobov:

| a) | predložením písomnej ponuky príslušnému orgánu členského štátu, na základe ktorej bude vystavené potvrdenie o prijatí; |
| --- | --- |

a)

predložením písomnej ponuky príslušnému orgánu členského štátu, na základe ktorej bude vystavené potvrdenie o prijatí;

| b) | prostredníctvom doporučeného listu alebo telegramu zaslaného uvedenému orgánu; |
| --- | --- |

b)

prostredníctvom doporučeného listu alebo telegramu zaslaného uvedenému orgánu;

| c) | prostredníctvom ďalekopisu, faxu alebo elektronickej správy zaslanej uvedenému orgánu, ak tento orgán prijíma takéto formy komunikácie. |
| --- | --- |

c)

prostredníctvom ďalekopisu, faxu alebo elektronickej správy zaslanej uvedenému orgánu, ak tento orgán prijíma takéto formy komunikácie.

2.   Ponuka je platná len vtedy, ak sú dodržané tieto podmienky:

| a) | Ponuka obsahuje:






  i) | referenčné číslo výberového konania a čiastočného výberového konania; |
| --- | --- | --- |

a)

Ponuka obsahuje:

i)

referenčné číslo výberového konania a čiastočného výberového konania;

| ii) | meno a adresu predkladateľa, ako aj jeho číslo DPH; |
| --- | --- |

ii)

meno a adresu predkladateľa, ako aj jeho číslo DPH;

| iii) | množstvo bieleho cukru určeného na vývoz; |
| --- | --- |

iii)

množstvo bieleho cukru určeného na vývoz;

| iv) | výšku vývoznej náhrady na 100 kilogramov bieleho cukru, vyčíslenú v eurách s tromi desatinnými miestami; |
| --- | --- |

iv)

výšku vývoznej náhrady na 100 kilogramov bieleho cukru, vyčíslenú v eurách s tromi desatinnými miestami;

| v) | výšku záruky, ktorú je potrebné zložiť v súlade s článkom 5 ods. 1 pre množstvo cukru uvedené v bode iii) a ktorá je vyjadrená v mene členského štátu, v ktorom sa ponuka predkladá; |
| --- | --- |

v)

výšku záruky, ktorú je potrebné zložiť v súlade s článkom 5 ods. 1 pre množstvo cukru uvedené v bode iii) a ktorá je vyjadrená v mene členského štátu, v ktorom sa ponuka predkladá;

| b) | množstvo určené na vývoz je minimálne 250 ton bieleho cukru; |
| --- | --- |

b)

množstvo určené na vývoz je minimálne 250 ton bieleho cukru;

| c) | pred uplynutím lehoty na predkladanie ponúk bude predložený dôkaz o tom, že predkladateľ ponuky zložil záruku uvedenú v ponuke; |
| --- | --- |

c)

pred uplynutím lehoty na predkladanie ponúk bude predložený dôkaz o tom, že predkladateľ ponuky zložil záruku uvedenú v ponuke;

| d) | ponuka obsahuje vyhlásenie predkladateľa, na základe ktorého sa v prípade pridelenia výberového konania zaväzuje požiadať v lehote uvedenej v článku 11 ods. 2 druhom pododseku o jeden alebo viacero vývozných povolení pre množstvá bieleho cukru určené na vývoz; |
| --- | --- |

d)

ponuka obsahuje vyhlásenie predkladateľa, na základe ktorého sa v prípade pridelenia výberového konania zaväzuje požiadať v lehote uvedenej v článku 11 ods. 2 druhom pododseku o jeden alebo viacero vývozných povolení pre množstvá bieleho cukru určené na vývoz;

| e) | ponuka obsahuje vyhlásenie predkladateľa, na základe ktorého sa v prípade pridelenia výberového konania zaväzuje:






  i) | doplniť záruku uhradením čiastky uvedenej v článku 12 ods. 3 v prípade nesplnenia vývoznej povinnosti vyplývajúcej z vývozného povolenia uvedeného v článku 11 ods. 2, |
| --- | --- | --- |

e)

ponuka obsahuje vyhlásenie predkladateľa, na základe ktorého sa v prípade pridelenia výberového konania zaväzuje:

i)

doplniť záruku uhradením čiastky uvedenej v článku 12 ods. 3 v prípade nesplnenia vývoznej povinnosti vyplývajúcej z vývozného povolenia uvedeného v článku 11 ods. 2,

| ii) | informovať orgán, ktorý poskytol predmetné vývozné povolenie v lehote do tridsiatich dní odo dňa uplynutia platnosti povolenia týkajúceho sa množstva alebo množstiev, na ktoré nebolo vývozné povolenie použité. |
| --- | --- |

ii)

informovať orgán, ktorý poskytol predmetné vývozné povolenie v lehote do tridsiatich dní odo dňa uplynutia platnosti povolenia týkajúceho sa množstva alebo množstiev, na ktoré nebolo vývozné povolenie použité.

3.   Ponuka môže obsahovať aj upozornenie, že sa bude považovať za predloženú, len ak bude splnená jedna z týchto podmienok alebo obidve tieto podmienky súčasne:

| a) | v deň uplynutia lehoty na predkladanie predmetných ponúk sa musí prijať rozhodnutie o maximálnej výške vývoznej náhrady; |
| --- | --- |

a)

v deň uplynutia lehoty na predkladanie predmetných ponúk sa musí prijať rozhodnutie o maximálnej výške vývoznej náhrady;

| b) | výber ponuky sa musí týkať celého ponúkaného množstva alebo jeho presne stanovenej časti. |
| --- | --- |

b)

výber ponuky sa musí týkať celého ponúkaného množstva alebo jeho presne stanovenej časti.

4.   Ponuka, ktorá nebude predložená v súlade s odsekmi 1 a 2 alebo ktorá bude obsahovať iné podmienky ako podmienky, ktoré sú stanovené pre toto výberové konanie, sa nevezme do úvahy.

5.   Predloženú ponuku už nie je možné odvolať.

Článok 5

1.   Každý predkladateľ zloží záruku vo výške 11 EUR na 100 kilogramov bieleho cukru určeného na vývoz v rámci tohto výberového konania.

Táto záruka, bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 12 ods. 3, predstavuje pre úspešných účastníkov výberového konania záruku vývozného povolenia pri podaní žiadosti uvedenej v článku 11 ods. 2.

2.   Záruka uvedená v ods. 1 sa podľa uváženia predkladateľa poskytuje v hotovosti alebo vo forme bankovej záruky poskytnutej inštitúciou, ktorá zodpovedá kritériám stanoveným príslušným členským štátom, v ktorom sa ponuka predkladá.

3.   Záruka uvedená v ods. 1 sa uvoľní:

| a) | v súvislosti s predkladateľom pre množstvo, pre ktoré nebola ponuka prijatá; |
| --- | --- |

a)

v súvislosti s predkladateľom pre množstvo, pre ktoré nebola ponuka prijatá;

| b) | v súvislosti s úspešným účastníkmi výberového konania, ktorí si nevyžiadali príslušné vývozné povolenie v lehote uvedenej v článku 11 ods. 2 druhom pododseku, vo výške 10 EUR na 100 kilogramov bieleho cukru; |
| --- | --- |

b)

v súvislosti s úspešným účastníkmi výberového konania, ktorí si nevyžiadali príslušné vývozné povolenie v lehote uvedenej v článku 11 ods. 2 druhom pododseku, vo výške 10 EUR na 100 kilogramov bieleho cukru;

| c) | v súvislosti s úspešnými účastníkmi výberového konania pre množstvo, pre ktoré v zmysle článku 31 písm. b) a článku 32 ods. 1 písm. b) bodu i) nariadenia (ES) č. 1291/2000 splnili vývoznú povinnosť vyplývajúcu z povolenia uvedeného v článku 11 ods. 2 tohto nariadenia, za podmienok ustanovených v článku 35 nariadenia (ES) č. 1291/2000. |
| --- | --- |

c)

v súvislosti s úspešnými účastníkmi výberového konania pre množstvo, pre ktoré v zmysle článku 31 písm. b) a článku 32 ods. 1 písm. b) bodu i) nariadenia (ES) č. 1291/2000 splnili vývoznú povinnosť vyplývajúcu z povolenia uvedeného v článku 11 ods. 2 tohto nariadenia, za podmienok ustanovených v článku 35 nariadenia (ES) č. 1291/2000.

V prípade uvedenom v prvom pododseku písm. b) sa uvoľniteľná časť záruky prípadne zníži o rozdiel medzi maximálnou výškou vývoznej náhrady stanovenej pre príslušné čiastočné výberové konanie a maximálnou výškou vývoznej náhrady stanovenej pre nasledujúce čiastočné výberové konanie, ak je táto druhá čiastka vyššia ako prvá.

Okrem prípadov vyššej moci, neuvoľnená časť záruky alebo neuvoľnená záruka zostáva nadobudnutá pre množstvo cukru, v súvislosti s ktorým neboli splnené príslušné povinnosti.

4.   V prípade zásahu vyššej moci príslušný orgán členského štátu prijme opatrenia týkajúce sa uvoľnenia záruky, ktoré považuje za nevyhnutné v závislosti od okolností, ktoré uvádza záujemca.

Článok 6

1.   Ponuky preskúma príslušný orgán bez prítomnosti verejnosti. Osoby, ktoré sa preskúmania ponúk zúčastnia, sa musia zaviazať, že zachovajú tajomstvo.

2.   Ponuky predložené v súlade s ustanoveniami tohto nariadenia budú v prípade prijateľnosti oznámené anonymne a prostredníctvom členských štátov doručené Komisii, najneskôr jeden a pol hodiny po uplynutí lehoty týždenného odovzdávania ponúk, tak ako je to ustanovené v oznámení o výberovom konaní.

V prípade neexistencie ponúk členské štáty o tom informujú Komisiu v rovnakej lehote.

Článok 7

1.   Po preskúmaní prijatých ponúk sa môže stanoviť maximálne množstvo pre jednotlivé čiastočné výberové konania.

2.   Môže sa prijať rozhodnutie o neudelení príslušného čiastočného výberového konania.

Článok 8

1.   Ak Komisia rozhodne o udelení čiastočného výberového konania, stanoví v súlade s postupom uvedeným v článku 39 ods. 2 nariadenia (ES) č. 318/2006 maximálnu výšku vývoznej náhrady. Táto výška sa stanoví najmä na základe situácie a očakávaného vývoja trhu s cukrom v rámci Spoločenstva a na svetovom trhu.

2.   Bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie článku 9, vyberie sa ponuka toho predkladateľa alebo tých predkladateľov, ktorých ponuka sa bude nachádzať na úrovni maximálnej výšky vývoznej náhrady alebo na nižšej úrovni.

Článok 9

1.   Ak bolo pre čiastočné výberové konanie stanovené maximálne množstvo, výberové konanie bude pridelené tomu predkladateľovi, ktorého ponuka obsahuje najnižšiu vývoznú náhradu. Ak nebude na základe tejto ponuky vyčerpané maximálne množstvo, výberové konanie sa pridelí až do vyčerpania uvedeného množstva na základe výšky vývoznej náhrady, pričom sa bude začínať od najnižšej sumy.

2.   V prípade, že by pravidlo prideľovania ustanovené v ods. 1 viedlo na základe zohľadnenia ponuky k prekročeniu maximálneho množstva, výberové konanie sa príslušnému predkladateľovi udelí len pre množstvo umožňujúce vyčerpať maximálne množstvo. Ponuky, ktoré uvádzajú rovnaké náhrady a ktoré by v prípade prijatia celkových množstiev, ktoré predstavujú, viedli k presiahnutiu maximálneho množstva, sa berú do úvahy podľa týchto pravidiel:

| a) | pomerne podľa celkového množstva uvedeného v jednotlivých ponukách; |
| --- | --- |

a)

pomerne podľa celkového množstva uvedeného v jednotlivých ponukách;

| b) | výberovým konaním, až kým nebude dosiahnutá maximálna stanovená tonáž; |
| --- | --- |

b)

výberovým konaním, až kým nebude dosiahnutá maximálna stanovená tonáž;

| c) | losovaním. |
| --- | --- |

c)

losovaním.

Článok 10

1.   Kompetentný orgán príslušného členského štátu bez odkladne informuje všetkých predkladateľov o výsledku ich účasti na výberovom konaní. Okrem toho tento orgán zašle úspešným účastníkom výberového konania vyhlásenie o udelení výberového konania.

2.   Vyhlásenie o udelení výberového konania obsahuje aspoň:

| a) | referenčné číslo výberového konania; |
| --- | --- |

a)

referenčné číslo výberového konania;

| b) | množstvo bieleho cukru určeného na vývoz; |
| --- | --- |

b)

množstvo bieleho cukru určeného na vývoz;

| c) | výšku náhrady v eurách, ktorá sa má udeliť na vývoz 100 kilogramov bieleho cukru pre množstvo uvedené v bode b) |
| --- | --- |

c)

výšku náhrady v eurách, ktorá sa má udeliť na vývoz 100 kilogramov bieleho cukru pre množstvo uvedené v bode b)

Článok 11

1.   Úspešný účastník výberového konania má právo na vydanie vývozného povolenia v zmysle podmienok uvedených v ods. 2 pre pridelené množstvo s uvedením náhrady uvedenej v ponuke.

2.   Úspešný účastník výberového konania je v súlade s príslušnými ustanoveniami nariadenia (ES) č. 1291/2000 povinný predložiť žiadosť o vývozné povolenie pre množstvo, ktoré mu bolo pridelené, pričom túto žiadosť nie je možné odchylne od článku 12 nariadenia (EHS) č. 120/89 odvolať.

Žiadosť je potrebné podať najneskôr v jeden z týchto dátumov:

| a) | posledný pracovný deň pred čiastočným výberovým konaním plánovaným na nasledujúci týždeň; |
| --- | --- |

a)

posledný pracovný deň pred čiastočným výberovým konaním plánovaným na nasledujúci týždeň;

| b) | posledný pracovný deň nasledujúceho týždňa, keď v danom týždni nie je stanovené žiadne čiastočné výberové konanie. |
| --- | --- |

b)

posledný pracovný deň nasledujúceho týždňa, keď v danom týždni nie je stanovené žiadne čiastočné výberové konanie.

3.   Úspešný účastník výberového konania je povinný vyviesť množstvo uvedené v ponuke a v prípade nesplnenia tejto povinnosti uhradiť čiastku uvedenú v článku 12 ods. 3.

4.   Právo a povinnosti uvedené v odsekoch 1, 2 a 3 sú neprenosné.

Článok 12

1.   Na stanovenie doby platnosti povolení sa uplatňuje článok 23 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1291/2000.

2.   Vývozné povolenia vydané podľa čiastočného výberového konania sú platné odo dňa ich vydania až do konca piateho mesiaca nasledujúceho po mesiaci, v ktorom sa čiastočné výberové konanie konalo.

Avšak vývozné povolenia vydané na základe čiastočných výberových konaní konajúcich sa od 1. mája 2007 sú platné do 30. septembra 2007.

3.   Okrem prípadov vyššej moci držiteľ povolenia uhradí príslušnému orgánu stanovenú čiastku pre množstvo, pre ktoré nebola splnená vývozná povinnosť vyplývajúca z vývozného povolenia uvedeného v článku 11 ods. 2, ak je záruka uvedená v článku 5 ods. 1 nižšia ako rozdiel medzi vývoznou náhradou uvedenou v článku 33 ods. 2 písm. a) nariadenia (ES) č. 318/2006 platnej v posledný deň platnosti povolenia a náhradou ustanovenou v uvedenom povolení.

Výška úhrady uvedená v prvom pododseku sa rovná rozdielu medzi rozdielom uvedeným v prvom pododseku a zárukou uvedenou v článku 5 ods. 1.

Článok 13

Nariadenie (ES) č. 1138/2005 sa ruší.

Článok 14

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 28. júna 2006

Za Komisiu

Mariann FISCHER BOEL

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ L 58, 28.2.2006, s. 1.

1

(2)  Ú. v. ES L 152, 24.6.2000, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 410/2006 (Ú. v. EÚ L 71, 10.3.2006, s. 7).

2

(3)  Ú. v. ES L 16, 20.1.1989, s. 19. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 910/2004 (Ú. v. EÚ L 163, 30.4.2004, s. 63).

3

(4)  Ú. v. EÚ L 185, 16.7.2005, s. 3.

4

(5)  Vrátane Kosova pod záštitou Spojených národov podľa rezolúcie Bezpečnostnej rady 1244 z 10. júna 1999.

5

---

| 29.6.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 175/54 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 175/54

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 959/2006

z 28. júna 2006,

ktorým sa opravuje nariadenie (ES) č. 647/2006, ktoré sa týka vydávania dovozných povolení na ryžu v prípade žiadostí podaných počas prvých desiatich pracovných dní v mesiaci apríli 2006 podľa nariadenia (ES) č. 327/98

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1785/2003 z 29. septembra 2003 o spoločnej organizácii trhu s ryžou (1),

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 327/98 z 10. februára 1998 otvárajúce a stanovujúce správu určitých colných kvót na dovoz ryže a zlomkovej ryže (2), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

keďže:

| (1) | Nariadením Komisie (ES) č. 647/2006 (3) sa stanovil percentuálny podiel zníženia, ktorý treba uplatňovať na množstvá požadované pre aprílovú tranžu roku 2006 a množstvá prenesené do júlovej tranže roku 2006 pre kvótu na bielenú alebo polobielenú ryžu, na ktorú sa vzťahuje číselný znak KN 1006 30. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením Komisie (ES) č. 647/2006 (3) sa stanovil percentuálny podiel zníženia, ktorý treba uplatňovať na množstvá požadované pre aprílovú tranžu roku 2006 a množstvá prenesené do júlovej tranže roku 2006 pre kvótu na bielenú alebo polobielenú ryžu, na ktorú sa vzťahuje číselný znak KN 1006 30.

| (2) | Vzhľadom na administratívnu chybu jedného členského štátu množstvo v rámci kvóty 09.4128, ktoré sa má preniesť do júlovej tranže roku 2006, nezodpovedá skutočnému prenesenému množstvu. |
| --- | --- |

(2)

Vzhľadom na administratívnu chybu jedného členského štátu množstvo v rámci kvóty 09.4128, ktoré sa má preniesť do júlovej tranže roku 2006, nezodpovedá skutočnému prenesenému množstvu.

| (3) | Nariadenie (ES) č. 647/2006 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom opraviť, |
| --- | --- |

(3)

Nariadenie (ES) č. 647/2006 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom opraviť,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Písmeno a) v prílohe k nariadeniu (ES) č. 647/2006 sa nahrádza tabuľkou uvedenou v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 29. júna 2006.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 28. júna 2006

Za Komisiu

J. L. DEMARTY

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 270, 21.10.2003, s. 96. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 797/2006 (Ú. v. EÚ L 144, 31.5.2006, s. 1).

1

(2)  Ú. v. ES L 37, 11.2.1998, s. 5. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2152/2005 (Ú. v. EÚ L 342 z 24.12.2005, s. 30).

2

(3)  Ú. v. EÚ L 115, 28.4.2006, s. 18.

3

---

PRÍLOHA

| „a) | Kvóta na bielenú alebo polobielenú ryžu, na ktorú sa vzťahuje číselný znak KN 1006 30 podľa článku 1 ods. 1 písm. a) nariadenia (ES) č. 327/98:








  Pôvod | Poradové číslo | Percentuálny podiel zníženia pre aprílovú tranžu roku 2006 | Množstvo prenesené do júlovej tranže roku 2006
  (t) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Spojené štáty americké | 09.4127 | 0 (1) | 11 635 |
| Thajsko | 09.4128 | 0 (1) | 1 161,419 |
| Austrália | 09.4129 | 0 (1) | 531,5 |
| Iný pôvod | 09.4130 | 98,7985 | 0 |

„a)

Kvóta na bielenú alebo polobielenú ryžu, na ktorú sa vzťahuje číselný znak KN 1006 30 podľa článku 1 ods. 1 písm. a) nariadenia (ES) č. 327/98:

Pôvod

Poradové číslo

Percentuálny podiel zníženia pre aprílovú tranžu roku 2006

Množstvo prenesené do júlovej tranže roku 2006

(t)

Spojené štáty americké

09.4127

0 (1)

11 635

Thajsko

09.4128

0 (1)

1 161,419

Austrália

09.4129

0 (1)

531,5

Iný pôvod

09.4130

98,7985

0

---

(1)  Vydávanie pre množstvo uvedené v žiadosti.“

1

---

| 29.6.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 175/56 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 175/56

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 960/2006

z 28. júna 2006

stanovujúce dostupné množstvo pre druhý polrok roku 2006 pre niektoré výrobky v sektore mlieka a mliečnych výrobkov v rámci kvót otvorených Spoločenstvom na základe samotného povolenia

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1255/1999 zo 17. mája 1999 o spoločnej organizácii trhu v sektore mlieka a mliečnych výrobkov (1),

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 2535/2001 zo 14. decembra 2001, ustanovujúce podmienky na uplatňovanie nariadenia Rady (ES) č. 1255/1999 v súvislosti s dovozným režimom mlieka a mliečnych výrobkov a otvorením tarifných kvót (2), najmä na jeho článok 16 ods. 2 druhého pododseku,

keďže:

Počas prideľovania dovozných povolení na prvý polrok 2006 na niektoré kvóty uvedené v nariadení (ES) č. 2535/2001, žiadosti o certifikáty obsahovali nižšie množstvá ako dostupné množstvá pre príslušné výrobky. Preto je potrebné stanoviť pre každú príslušnú kvótu dostupné množstvo na obdobie od 1. júla do 31. decembra 2006, so zreteľom na nepridelené množstvá vyplývajúce z nariadenia Komisie (ES) č. 160/2006 (3), ktoré stanovuje podmienky, za ktorých je možné prijať žiadosti o dovozné povolenia predložené v januára 2006 v rámci niektorých tarifných kvót otvorených nariadením (ES) č. 2535/2001,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Dostupné množstvá na obdobie od 1. júla do 31. decembra 2006 pre druhý polrok dovozného roka na niektoré kvóty uvedené v nariadení (ES) č. 2535/2001 sú uvedené v prílohe.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňa 29. júna 2006.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 28. júna 2006

Za Komisiu

J. L. DEMARTY

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. ES L 160, 26.6.1999, s. 48. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 1913/2005 (Ú. v. EÚ L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  Ú. v. ES L 341, 22.12.2001, s. 29. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 926/2006 (Ú. v. EÚ L 170, 23.6.2006, s. 8).

2

(3)  Ú. v. EÚ L 25, 28.1.2006, s. 21.

3

---

PRÍLOHA I.C

Výrobky pôvodom z krajín AKT

| Čislo kvóty | Množstvo (t) |
| --- | --- |
| 09.4026 | 1 000 |
| 09.4027 | 1 000 |

Čislo kvóty

Množstvo (t)

09.4026

1 000

09.4027

1 000

---

PRÍLOHA I.D

Výrobky pôvodom z Turecka

| Čislo kvóty | Množstvo (t) |
| --- | --- |
| 09.4101 | 1 500 |

Čislo kvóty

Množstvo (t)

09.4101

1 500

---

PRÍLOHA I.E

Výrobky pôvodom z Južnej Afriky

| Číslo kvóty | Množstvo (t) |
| --- | --- |
| 09.4151 | 6 500 |

Číslo kvóty

Množstvo (t)

09.4151

6 500

---

| 29.6.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 175/58 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 175/58

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 961/2006

z 28. júna 2006

o vydávaní dovozných licencií pre trstinový cukor v rámci niektorých colných kvót a preferenčných dohôd

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1260/2001 z 19. júna 2001 o spoločnej organizácii trhu v sektore cukru (1),

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1095/96 z 18. júna 1996 o implementácii koncesií stanovených v zozname CXL vypracovanom bezprostredne po závere rokovaní GATT XXIV.6 (2),

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 1159/2003 z 30. júna 2003, ktorým sa na hospodárske roky 2003/2004, 2004/2005 a 2005/2006 stanovujú podrobné pravidlá uplatňovania na dovoz trstinového cukru v rámci niektorých colných kvót a preferenčných dohôd a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1464/95 a nariadenie (ES) č. 779/96 (3), a najmä jeho článok 5 ods. 3,

keďže:

| (1) | Článok 9 nariadenia (ES) č. 1159/2003 stanovuje pravidlá týkajúce sa určenia povinností pri dodávkach produktov kódu NC 1701 s nulovou colnou sadzbou, vyjadrených ekvivalentom bieleho cukru, pre dovozy pochádzajúce z krajín, ktoré sú signatármi protokolu AKT a dohody s Indiou. |
| --- | --- |

(1)

Článok 9 nariadenia (ES) č. 1159/2003 stanovuje pravidlá týkajúce sa určenia povinností pri dodávkach produktov kódu NC 1701 s nulovou colnou sadzbou, vyjadrených ekvivalentom bieleho cukru, pre dovozy pochádzajúce z krajín, ktoré sú signatármi protokolu AKT a dohody s Indiou.

| (2) | Článok 16 nariadenia (ES) č. 1159/2003 stanovuje pravidlá týkajúce sa určenia colných kvót na produkty kódu KN 1701 11 10 s nulovou colnou sadzbou, vyjadrených ekvivalentom bieleho cukru, pre dovozy pochádzajúce z krajín, ktoré sú signatármi protokolu AKT a dohody s Indiou. |
| --- | --- |

(2)

Článok 16 nariadenia (ES) č. 1159/2003 stanovuje pravidlá týkajúce sa určenia colných kvót na produkty kódu KN 1701 11 10 s nulovou colnou sadzbou, vyjadrených ekvivalentom bieleho cukru, pre dovozy pochádzajúce z krajín, ktoré sú signatármi protokolu AKT a dohody s Indiou.

| (3) | Článok 22 nariadenia (ES) č. 1159/2003 otvára colné kvóty na produkty kódu KN 1701 11 10 s colnou sadzbou 98 eur na každú tonu pre dovozy pochádzajúce z Brazílie, Kuby a ostatných tretích krajín. |
| --- | --- |

(3)

Článok 22 nariadenia (ES) č. 1159/2003 otvára colné kvóty na produkty kódu KN 1701 11 10 s colnou sadzbou 98 eur na každú tonu pre dovozy pochádzajúce z Brazílie, Kuby a ostatných tretích krajín.

| (4) | Žiadosti o vydanie dovozných licencií na celkové množstvo prevyšujúce povinné množstvo dodávky pre príslušnú krajinu, určené podľa článku 9 nariadenia (ES) č. 1159/2003 pre preferenčný cukor AKT – India, boli v týždni od 19. do 23. júna 2006 predložené kompetentným úradom v súlade s článkom 5 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1159/2003. |
| --- | --- |

(4)

Žiadosti o vydanie dovozných licencií na celkové množstvo prevyšujúce povinné množstvo dodávky pre príslušnú krajinu, určené podľa článku 9 nariadenia (ES) č. 1159/2003 pre preferenčný cukor AKT – India, boli v týždni od 19. do 23. júna 2006 predložené kompetentným úradom v súlade s článkom 5 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1159/2003.

| (5) | Za týchto okolností Komisia musí určiť redukčný koeficient, ktorý umožní výdaj licencií v pomere k disponibilnému množstvu, a uviesť, že uvedený limit bol dosiahnutý, |
| --- | --- |

(5)

Za týchto okolností Komisia musí určiť redukčný koeficient, ktorý umožní výdaj licencií v pomere k disponibilnému množstvu, a uviesť, že uvedený limit bol dosiahnutý,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Pre žiadosti o dovozné licencie predložené v týždni od 19. do 23. júna 2006 v zmysle článku 5 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1159/2003 sa licencie vydávajú v rozmedzí množstvových limitov uvedených v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 29. júna 2006.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 28. júna 2006

Za Komisiu

J. L. DEMARTY

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. ES L 178, 30.6.2001, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 987/2005 (Ú. v. EÚ L 167, 29.6.2005, s. 12).

1

(2)  Ú. v. ES L 146, 20.6.1996, s. 1.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 162, 1.7.2003, s. 25. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 568/2005 (Ú. v. EÚ L 97, 15.4.2005, s. 9).

3

---

PRÍLOHA

Preferenčný cukor AKT–INDIA

Hlava II nariadenia (ES) č. 1159/2003

Hospodársky rok 2005/2006

| Príslušná krajina | % na vydanie na požadované množstvá v týždni od 19.–23.6.2006 | Limit |
| --- | --- | --- |
| Barbados | 100 | |
| Belize | 0 | Dosiahnutý |
| Kongo | 100 | |
| Fidži | 0 | Dosiahnutý |
| Guyana | 0 | Dosiahnutý |
| India | 0 | |
| Pobrežie Slonoviny | 100 | |
| Jamajka | 0 | Dosiahnutý |
| Keňa | 0 | Dosiahnutý |
| Madagaskar | 100 | |
| Malawi | 100 | |
| Maurícius | 0 | Dosiahnutý |
| Mozambik | 0 | Dosiahnutý |
| Sv. Krištof a Nevis | 0 | Dosiahnutý |
| Svazijsko | 0 | Dosiahnutý |
| Tanzánia | 100 | |
| Trinidad a Tobago | 100 | |
| Zambia | 64,1347 | Dosiahnutý |
| Zimbabwe | 0 | Dosiahnutý |

Príslušná krajina

% na vydanie na požadované množstvá v týždni od 19.–23.6.2006

Limit

Barbados

100

Belize

0

Dosiahnutý

Kongo

100

Fidži

0

Dosiahnutý

Guyana

0

Dosiahnutý

India

0

Pobrežie Slonoviny

100

Jamajka

0

Dosiahnutý

Keňa

0

Dosiahnutý

Madagaskar

100

Malawi

100

Maurícius

0

Dosiahnutý

Mozambik

0

Dosiahnutý

Sv. Krištof a Nevis

0

Dosiahnutý

Svazijsko

0

Dosiahnutý

Tanzánia

100

Trinidad a Tobago

100

Zambia

64,1347

Dosiahnutý

Zimbabwe

0

Dosiahnutý

Hospodársky rok 2006/2007

| Príslušná krajina | % na vydanie na požadované množstvá v týždni od 19.–23.6.2006 | Limit |
| --- | --- | --- |
| Barbados | 100 | |
| Belize | 100 | |
| Kongo | 100 | |
| Fidži | 100 | |
| Guyana | 100 | |
| India | 100 | |
| Pobrežie Slonoviny | 100 | |
| Jamajka | 100 | |
| Keňa | 100 | |
| Madagaskar | 100 | |
| Malawi | 100 | |
| Maurícius | 100 | |
| Mozambik | 100 | |
| Sv. Krištof a Nevis | 100 | |
| Svazijsko | 100 | |
| Tanzánia | 100 | |
| Trinidad a Tobago | 100 | |
| Zambia | 100 | |
| Zimbabwe | 100 | |

Príslušná krajina

% na vydanie na požadované množstvá v týždni od 19.–23.6.2006

Limit

Barbados

100

Belize

100

Kongo

100

Fidži

100

Guyana

100

India

100

Pobrežie Slonoviny

100

Jamajka

100

Keňa

100

Madagaskar

100

Malawi

100

Maurícius

100

Mozambik

100

Sv. Krištof a Nevis

100

Svazijsko

100

Tanzánia

100

Trinidad a Tobago

100

Zambia

100

Zimbabwe

100

Špeciálny preferenčný cukor

Hlava III nariadenia (ES) č. 1159/2003

Hospodársky rok 2005/2006

| Príslušná krajina | % na vydanie na požadované množstvá v týždni od 19.–23.6.2006 | Limit |
| --- | --- | --- |
| India | 0 | Dosiahnutý |
| Ostatné | 100 | |

Príslušná krajina

% na vydanie na požadované množstvá v týždni od 19.–23.6.2006

Limit

India

0

Dosiahnutý

Ostatné

100

Koncesný cukor CXL

Hlava IV nariadenia (ES) č. 1159/2003

Hospodársky rok 2005/2006

| Príslušná krajina | % na vydanie na požadované množstvá v týždni od 19.–23.6.2006 | Limit |
| --- | --- | --- |
| Brazília | 0 | Dosiahnutý |
| Kuba | 100 | |
| Ostatné tretie krajiny | 0 | Dosiahnutý |

Príslušná krajina

% na vydanie na požadované množstvá v týždni od 19.–23.6.2006

Limit

Brazília

0

Dosiahnutý

Kuba

100

Ostatné tretie krajiny

0

Dosiahnutý

---

| 29.6.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 175/61 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 175/61

---

SMERNICA KOMISIE 2006/59/ES

z 28. júna 2006,

ktorou sa menia a dopĺňajú prílohy k smerniciam Rady 76/895/EHS, 86/362/EHS, 86/363/EHS, 90/642/EHS pokiaľ ide o maximálne hodnoty rezíduí karbarylu, deltametrínu, endosulfánu, fenitrotiónu, metidatiónu a oxamylu

(Text s významom pre EHP)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na smernicu Rady 76/895/EHS z 23. novembra 1976 o stanovení maximálnych limitov rezíduí pesticídov v a na ovocí a zelenine (1), a najmä na jej článok 5,

so zreteľom na smernicu Rady 86/362/EHS z 24. júla 1986 o stanovení maximálnych hladín rezíduí pesticídov v a na obilninách (2), a najmä na jej článok 10,

so zreteľom na smernicu Rady 86/363/EHS z 24. júla 1986, ktorou sa stanovujú maximálne úrovne rezíduí pesticídov v a na potravinách živočíšneho pôvodu (3), a najmä na jej článok 10,

so zreteľom na smernicu Rady 90/642/EHS z 27. novembra 1990 o stanovení maximálnych hladín pre rezíduá pesticídov v a na určitých produktoch rastlinného pôvodu vrátane ovocia a zeleniny (4), a najmä na jej článok 7,

so zreteľom na smernicu Rady 91/414/EHS z 15. júla 1991 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh (5), a najmä na jej článok 4 ods. 1 písm. f),

keďže:

| (1) | V prípade obilnín a produktov rastlinného pôvodu vrátane ovocia a zeleniny hladiny rezíduí svedčia o používaní minimálnych množstiev pesticídov potrebných na dosiahnutie účinnej ochrany rastlín aplikovaných takým spôsobom, aby bolo toto množstvo rezíduí čo najnižšie a zároveň toxikologicky najprijateľnejšie, predovšetkým so zreteľom na ochranu životného prostredia a odhadovaný potravinový príjem spotrebiteľov. V prípade potravín živočíšneho pôvodu hladiny rezíduí svedčia o tom, že zvieratá spotrebúvajú obilniny a produkty rastlinného pôvodu ošetrované pesticídmi a prípadne aj o priamych dôsledkoch používania veterinárnych liečiv. Maximálne hladiny rezíduí (maximum residue levels – MRL) stanovené Spoločenstvom predstavujú hornú hranicu množstva tých rezíduí, ktorých výskyt by sa dal predpokladať v produktoch pri dodržiavaní správnych postupov v poľnohospodárstve. |
| --- | --- |

(1)

V prípade obilnín a produktov rastlinného pôvodu vrátane ovocia a zeleniny hladiny rezíduí svedčia o používaní minimálnych množstiev pesticídov potrebných na dosiahnutie účinnej ochrany rastlín aplikovaných takým spôsobom, aby bolo toto množstvo rezíduí čo najnižšie a zároveň toxikologicky najprijateľnejšie, predovšetkým so zreteľom na ochranu životného prostredia a odhadovaný potravinový príjem spotrebiteľov. V prípade potravín živočíšneho pôvodu hladiny rezíduí svedčia o tom, že zvieratá spotrebúvajú obilniny a produkty rastlinného pôvodu ošetrované pesticídmi a prípadne aj o priamych dôsledkoch používania veterinárnych liečiv. Maximálne hladiny rezíduí (maximum residue levels – MRL) stanovené Spoločenstvom predstavujú hornú hranicu množstva tých rezíduí, ktorých výskyt by sa dal predpokladať v produktoch pri dodržiavaní správnych postupov v poľnohospodárstve.

| (2) | Maximálne hladiny rezíduí pre pesticídy sa kontrolujú a upravujú, aby sa zohľadnili nové informácie a údaje. Maximálne hladiny rezíduí sa stanovujú na dolnej hranici analytického určenia v prípade, že na základe povoleného použitia produktov na ochranu rastlín nie je možné stanoviť zistiteľnú hladinu rezíduí pesticídov v potravinovom produkte alebo na ňom, alebo v prípade nepovoleného použitia, prípadne pri použití, ktoré povolili členské štáty a ktoré nie je podložené potrebnými údajmi, alebo pri použití v tretích krajinách nepodloženom potrebnými údajmi, výsledkom ktorého sú rezíduá v alebo na rastlinných produktoch, ktoré sa môžu uviesť do obehu na trh Spoločenstva. |
| --- | --- |

(2)

Maximálne hladiny rezíduí pre pesticídy sa kontrolujú a upravujú, aby sa zohľadnili nové informácie a údaje. Maximálne hladiny rezíduí sa stanovujú na dolnej hranici analytického určenia v prípade, že na základe povoleného použitia produktov na ochranu rastlín nie je možné stanoviť zistiteľnú hladinu rezíduí pesticídov v potravinovom produkte alebo na ňom, alebo v prípade nepovoleného použitia, prípadne pri použití, ktoré povolili členské štáty a ktoré nie je podložené potrebnými údajmi, alebo pri použití v tretích krajinách nepodloženom potrebnými údajmi, výsledkom ktorého sú rezíduá v alebo na rastlinných produktoch, ktoré sa môžu uviesť do obehu na trh Spoločenstva.

| (3) | Komisia bola informovaná o tom, že pokiaľ ide o niektoré druhy pesticídov, v súčasnosti stanovené maximálne hladiny rezíduí by bolo treba upraviť so zreteľom na nové informácie v oblasti toxikológie a príjmu spotrebiteľmi. Komisia požiadala príslušné spravodajské členské štáty, aby predložili návrhy na úpravu MRL v Spoločenstve. Tieto návrhy boli predložené Komisii. |
| --- | --- |

(3)

Komisia bola informovaná o tom, že pokiaľ ide o niektoré druhy pesticídov, v súčasnosti stanovené maximálne hladiny rezíduí by bolo treba upraviť so zreteľom na nové informácie v oblasti toxikológie a príjmu spotrebiteľmi. Komisia požiadala príslušné spravodajské členské štáty, aby predložili návrhy na úpravu MRL v Spoločenstve. Tieto návrhy boli predložené Komisii.

| (4) | V súlade s postupmi a praxou Spoločenstva s prihliadnutím na usmernenia uverejnené Svetovou zdravotníckou organizáciou (6) sa opätovne posúdilo a prehodnotilo celoživotné a krátkodobé vystavenie spotrebiteľov účinkom pesticídov uvedených v tejto smernici prostredníctvom potravinových produktov. Z uvedeného vyplýva, že je vhodné stanoviť nové hladiny MRL, ktoré zabránia neprijateľnému vystaveniu spotrebiteľov týmto účinkom. |
| --- | --- |

(4)

V súlade s postupmi a praxou Spoločenstva s prihliadnutím na usmernenia uverejnené Svetovou zdravotníckou organizáciou (6) sa opätovne posúdilo a prehodnotilo celoživotné a krátkodobé vystavenie spotrebiteľov účinkom pesticídov uvedených v tejto smernici prostredníctvom potravinových produktov. Z uvedeného vyplýva, že je vhodné stanoviť nové hladiny MRL, ktoré zabránia neprijateľnému vystaveniu spotrebiteľov týmto účinkom.

| (5) | Prípadne sa vykoná posúdenie a ohodnotenie akútneho vystavenia spotrebiteľov účinkom pesticídov prostredníctvom jednotlivých potravinových produktov s možným obsahom rezíduí v súlade s postupmi a praxou Spoločenstva a s prihliadnutím na usmernenia uverejnené Svetovou zdravotníckou organizáciou. V tejto súvislosti možno konštatovať, že prítomnosť rezíduí pesticídov na úrovni nových MRL alebo pod touto úrovňou nemá akútne toxické účinky. |
| --- | --- |

(5)

Prípadne sa vykoná posúdenie a ohodnotenie akútneho vystavenia spotrebiteľov účinkom pesticídov prostredníctvom jednotlivých potravinových produktov s možným obsahom rezíduí v súlade s postupmi a praxou Spoločenstva a s prihliadnutím na usmernenia uverejnené Svetovou zdravotníckou organizáciou. V tejto súvislosti možno konštatovať, že prítomnosť rezíduí pesticídov na úrovni nových MRL alebo pod touto úrovňou nemá akútne toxické účinky.

| (6) | Prostredníctvom Svetovej obchodnej organizácie sa otázka nových MRL prerokovala s obchodnými partnermi Spoločenstva a následne sa zohľadnili ich pripomienky v súvislosti s uvedenými hladinami. |
| --- | --- |

(6)

Prostredníctvom Svetovej obchodnej organizácie sa otázka nových MRL prerokovala s obchodnými partnermi Spoločenstva a následne sa zohľadnili ich pripomienky v súvislosti s uvedenými hladinami.

| (7) | Prílohy k smerniciam 76/895/EHS, 86/362/EHS, 86/363/EHS a 90/642/EHS by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(7)

Prílohy k smerniciam 76/895/EHS, 86/362/EHS, 86/363/EHS a 90/642/EHS by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

| (8) | Opatrenia stanovené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat, |
| --- | --- |

(8)

Opatrenia stanovené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat,

PRIJALA TÚTO SMERNICU:

Článok 1

V prílohe II k smernici 76/895/EHS sa vypúšťajú údaje týkajúce sa karbarylu a fenitrotiónu.

Článok 2

Smernica 86/362/EHS sa mení a dopĺňa takto:

| a) | Do časti A prílohy II sa dopĺňajú riadky týkajúce sa oxamylu, ktoré sú uvedené v prílohe I k tejto smernici. |
| --- | --- |

a)

Do časti A prílohy II sa dopĺňajú riadky týkajúce sa oxamylu, ktoré sú uvedené v prílohe I k tejto smernici.

| b) | V časti A prílohy II sa riadky týkajúce sa deltametrínu a metiadatiónu nahrádzajú textom v prílohe II k tejto smernici. |
| --- | --- |

b)

V časti A prílohy II sa riadky týkajúce sa deltametrínu a metiadatiónu nahrádzajú textom v prílohe II k tejto smernici.

Článok 3

Smernica 86/363/EHS sa mení a dopĺňa takto:

| a) | Do časti A prílohy II sa dopĺňa riadok týkajúci sa karbarylu z prílohy III k tejto smernici. |
| --- | --- |

a)

Do časti A prílohy II sa dopĺňa riadok týkajúci sa karbarylu z prílohy III k tejto smernici.

| b) | V časti B prílohy II sa riadok týkajúci sa deltametrínu nahrádza textom z prílohy IV k tejto smernici. |
| --- | --- |

b)

V časti B prílohy II sa riadok týkajúci sa deltametrínu nahrádza textom z prílohy IV k tejto smernici.

Článok 4

Smernica 90/642/EHS sa mení a dopĺňa takto:

| a) | Do prílohy II sa dopĺňajú riadky týkajúce sa karbarylu a oxamylu uvedené v prílohe V k tejto smernici. |
| --- | --- |

a)

Do prílohy II sa dopĺňajú riadky týkajúce sa karbarylu a oxamylu uvedené v prílohe V k tejto smernici.

| b) | V prílohe II sa riadky týkajúce sa deltametrínu, endosulfánu, fenitrotiónu a metiadatiónu nahrádzajú textom v prílohe VI k tejto smernici. |
| --- | --- |

b)

V prílohe II sa riadky týkajúce sa deltametrínu, endosulfánu, fenitrotiónu a metiadatiónu nahrádzajú textom v prílohe VI k tejto smernici.

Článok 5

1.   Členské štáty prijmú a uverejnia najneskôr do 29. decembra 2006 zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou. Komisii bezodkladne oznámia znenie týchto ustanovení a tabuľku zhody medzi týmito ustanoveniami a touto smernicou.

Tieto ustanovenia sa uplatňujú od 30. decembra 2006 okrem ustanovení týkajúcich sa oxamylu, ktoré sa uplatňujú od 30. decembra 2007.

Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.

2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.

Článok 6

Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 7

Táto smernica je určená členským štátom.

V Bruseli 28. júna 2006

Za Komisiu

Markos KYPRIANOU

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 340, 9.12.1976, s. 26. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Komisie 2005/70/ES (Ú. v. EÚ L 276, 21.10.2005, s. 35).

1

(2)  Ú. v. ES L 221, 7.8.1986, s. 37. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Komisie 2006/30/ES (Ú. v. EÚ L 75, 14.3.2006, s. 7).

2

(3)  Ú. v. ES L 221, 7.8.1986, s. 43. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Komisie 2006/30/ES.

3

(4)  Ú. v. ES L 350, 14.12.1990, s. 71. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Komisie 2006/53/ES (Ú. v. EÚ L 154, 8.6.2006, s. 11).

4

(5)  Ú. v. ES L 230, 19.8.1991, s. 1. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Komisie 2006/45/ES (Ú. v. EÚ L 130, 18.5.2006, s. 27).

5

(6)  Usmernenia na predpoklad potravinového príjmu rezíduí pesticídov (revidované), ktoré boli pripravené v rámci programu GEMS/Potravinový program v spolupráci s Kódexovým výborom pre rezíduá pesticídov a uverejnené Svetovou zdravotníckou organizáciou v roku 1997 (WHO/FSF/FOS/97.7).

6

---

PRÍLOHA I

| Rezíduá pesticídov | Maximálne hladiny v mg/kg |
| --- | --- |
| „Oxamyl | 0,01 (1)
   (2)

  OBILNINY |

Rezíduá pesticídov

Maximálne hladiny v mg/kg

„Oxamyl

0,01 (1)
   (2)

OBILNINY

---

(1)  Označuje dolnú hranicu analytického určenia.

1

(2)  Označuje predbežne stanovenú maximálnu hladinu rezíduí v súlade s článkom 4 ods. 1 písm. f) smernice 91/414/EHS: ak táto hladina nebude zmenená a doplnená, nadobudne definitívnu platnosť od 19. júla 2010.“

2

---

PRÍLOHA II

| Rezíduá pesticídov | Maximálne hladiny v mg/kg |
| --- | --- |
| „deltametrín | 2
  OBILNINY |
| metidatión | 0,02 (1)

  OBILNINY |

Rezíduá pesticídov

Maximálne hladiny v mg/kg

„deltametrín

2

OBILNINY

metidatión

0,02 (1)

OBILNINY

---

(1)  Označuje dolnú hranicu analytického určenia.“

1

---

PRÍLOHA III

| Rezíduá pesticídov | Maximálne hladiny v mg/kg |
| --- | --- |
| | v prípade mäsa vrátane tuku, mäsových prípravkov, vnútorností a živočíšnych tukov uvedených v prílohe I v položkách ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 a 1602 (1) (4) | pre kravské mlieko a plnotučné kravské mlieko uvedené v prílohe I v položke 0401; pre iné potraviny uvedené položkách 0401, 0402, 0405 00 a 0406 v súlade s (2) a (4) | v prípade čerstvých vajec, vtáčích vajec a vaječných žĺtkov uvedených v prílohe I v položkách 0407 00 a 0408 (3) (4) |
| „karbaryl | 0,05 (1) | 0,05 (1) | 0,05 (1) |

Rezíduá pesticídov

Maximálne hladiny v mg/kg

v prípade mäsa vrátane tuku, mäsových prípravkov, vnútorností a živočíšnych tukov uvedených v prílohe I v položkách ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 a 1602 (1) (4)

pre kravské mlieko a plnotučné kravské mlieko uvedené v prílohe I v položke 0401; pre iné potraviny uvedené položkách 0401, 0402, 0405 00 a 0406 v súlade s (2) a (4)

v prípade čerstvých vajec, vtáčích vajec a vaječných žĺtkov uvedených v prílohe I v položkách 0407 00 a 0408 (3) (4)

„karbaryl

0,05 (1)

0,05 (1)

0,05 (1)

---

(1)  Označuje dolnú hranicu analytického určenia.“

1

---

PRÍLOHA IV

| Rezíduá pesticídov | Maximálne hladiny v mg/kg |
| --- | --- |
| | v prípade mäsa vrátane tuku, mäsových prípravkov, vnútorností a živočíšnych tukov uvedených v prílohe I v položkách ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 a 1602 (1) (4) | pre kravské mlieko a plnotučné kravské mlieko uvedené v prílohe I v položke 0401; pre iné potraviny uvedené v položkách 0401, 0402, 0405 00 a 0406 v súlade s (2) a (4) | v prípade čerstvých vajec, vtáčích vajec a vaječných žĺtkov uvedených v prílohe I v položkách 0407 00 a 0408 (3) (4) |
| „deltametrín
  (cisdeltametrín) (2) | pečeň a oblička 0,03 (1), hydina a hydinové výrobky 0,1, iné 0,5 | 0,05 | 0,05 (1) |

Rezíduá pesticídov

Maximálne hladiny v mg/kg

v prípade mäsa vrátane tuku, mäsových prípravkov, vnútorností a živočíšnych tukov uvedených v prílohe I v položkách ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 a 1602 (1) (4)

pre kravské mlieko a plnotučné kravské mlieko uvedené v prílohe I v položke 0401; pre iné potraviny uvedené v položkách 0401, 0402, 0405 00 a 0406 v súlade s (2) a (4)

v prípade čerstvých vajec, vtáčích vajec a vaječných žĺtkov uvedených v prílohe I v položkách 0407 00 a 0408 (3) (4)

„deltametrín

(cisdeltametrín) (2)

pečeň a oblička 0,03 (1), hydina a hydinové výrobky 0,1, iné 0,5

0,05

0,05 (1)

---

(1)  Označuje dolnú hranicu analytického určenia.

1

(2)  Dočasná MRL platná do 1. novembra 2007, pokiaľ nebude upravená príloha III k smernici 91/414/EHS a znovu sa na úrovni členských štátov nezaregistrujú deltametrínové prípravky.“

2

---

PRÍLOHA V

| Skupiny a príklady jednotlivých produktov, na ktoré sa uplatňujú MRL | karbaryl | oxamyl (3) |
| --- | --- | --- |
| „1.   Ovocie, čerstvé, sušené alebo nevarené, zachované zmrazením, bez obsahu pridaného cukru; orechy |
| i) | CITRUSOVÉ PLODY |

Skupiny a príklady jednotlivých produktov, na ktoré sa uplatňujú MRL

karbaryl

oxamyl (3)

Ovocie, čerstvé, sušené alebo nevarené, zachované zmrazením, bez obsahu pridaného cukru; orechy

i)

0,05 (1)

grapefruity

citróny

limety

mandarínky (vrátane klementínok a iných hybridov)

0,02 (2)

pomaranče

pomelá

iné

0,01 (1)
   (2)

| ii) | ORECHY STROMOVÉ (nevylúpané alebo vylúpané) |
| --- | --- |

ii)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

mandle

para orechy

kešu orechy

gaštany

kokosové orechy

lieskovce

makadamové orechy

pekanové orechy

píniové oriešky

pistácie

vlašské orechy

iné

| iii) | JADROVÉ OVOCIE |
| --- | --- |

iii)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

jablká

hrušky

dule

iné

| iv) | KÔSTKOVÉ OVOCIE |
| --- | --- |

iv)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

marhule

čerešne

broskyne (vrátane nektáriniek a podobných hybridov)

slivky

iné

| v) | BOBUĽOVÉ A DROBNÉ OVOCIE |
| --- | --- |

v)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

| a) | stolové a vínne hrozno |
| --- | --- |

a)

stolové a vínne hrozno

stolové hrozno

vínne hrozno

| b) | jahody (iné ako divorastúce) |
| --- | --- |

b)

jahody (iné ako divorastúce)

| c) | krovité ovocné druhy (iné ako divorastúce) |
| --- | --- |

c)

krovité ovocné druhy (iné ako divorastúce)

ostružiny

ostružinové maliny

loganove černice

maliny

iné

| d) | iné drobné ovocie a bobuľoviny (iné ako divorastúce) |
| --- | --- |

d)

iné drobné ovocie a bobuľoviny (iné ako divorastúce)

čučoriedky

brusnice

ríbezle (červené, čierne a biele)

egreše

iné

| e) | divorastúce bobuľoviny a ovocie |
| --- | --- |

e)

divorastúce bobuľoviny a ovocie

| vi) | RÔZNE OVOCIE |
| --- | --- |

vi)

0,01 (1)
   (2)

avokáda

banány

datle

figy

kivi

kumkvaty

liči

mangá

olivy (stolové)

5

olivy (na získavanie oleja)

5

papáje

plody mučenky

ananásy

granátové jablká

iné

0,05 (1)

Zelenina, čerstvá alebo tepelne neupravovaná, mrazená alebo sušená

| i) | KOREŇOVÁ A HĽUZOVÁ ZELENINA |
| --- | --- |

i)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

cvikla

mrkva

maniok (kasava)

zeler

chren

topinambury

paštrnák

koreň petržlenu

reďkovka

kozia brada

sladké zemiaky

kvaka

okrúhlica

jamy

iné

| ii) | CIBUĽOVÁ ZELENINA |
| --- | --- |

ii)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

cesnak

cibuľa

šalotka

cibuľa jarná

iné

| iii) | PLODOVÁ ZELENINA |
| --- | --- |

iii)

| a) | ľuľkovité |
| --- | --- |

a)

ľuľkovité

rajčiaky

0,5

0,02 (2)

papriky

0,02 (2)

baklažány

0,02 (2)

okra

iné

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

| b) | tekvicovité s jedlou šupou |
| --- | --- |

b)

tekvicovité s jedlou šupou

0,05 (1)

uhorky

0,02 (2)

uhorky nakladačky

0,02 (2)

cukety

0,03 (2)

iné

0,01 (1)
   (2)

| c) | tekvicovité s nejedlou šupou |
| --- | --- |

c)

tekvicovité s nejedlou šupou

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

melón cukrový

tekvica

melón vodový/dyňa červená

iné

| d) | sladká kukurica |
| --- | --- |

d)

sladká kukurica

0,01 (1)
   (2)

| iv) | HLÚBOVÁ ZELENINA |
| --- | --- |

iv)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

| a) | Hlúbová zelenina tvoriaca ružice |
| --- | --- |

a)

Hlúbová zelenina tvoriaca ružice

brokolica

karfiol

iné

| b) | Hlúbová zelenina hlávková |
| --- | --- |

b)

Hlúbová zelenina hlávková

ružičkový kel

hlávková kapusta

iné

| c) | Hlúbová zelenina listová |
| --- | --- |

c)

Hlúbová zelenina listová

čínska kapusta

kel kučeravý

iné

| d) | kaleráb |
| --- | --- |

d)

kaleráb

| v) | LISTOVÁ ZELENINA A ČERSTVÉ BYLINKY |
| --- | --- |

v)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

| a) | šalát a podobné plodiny |
| --- | --- |

a)

šalát a podobné plodiny

žerucha

valeriánka poľná

šalát

endívia (širokolistá)

rukola

listy a stonky hlúbovej zeleniny

iné

| b) | špenát a podobné plodiny |
| --- | --- |

b)

špenát a podobné plodiny

špenát

mangold

iné

| c) | potočnica lekárska |
| --- | --- |

c)

potočnica lekárska

| d) | witloof (belgická čakanka) |
| --- | --- |

d)

witloof (belgická čakanka)

| e) | bylinky |
| --- | --- |

e)

bylinky

trebuľka

cesnak pažítkový

petržlenová vňať

zelerová vňať

iné

| vi) | STRUKOVINY (čerstvé) |
| --- | --- |

vi)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

fazuľa (so strukmi)

fazuľa (bez strukov)

hrach (so strukmi)

hrach (bez strukov)

iné

| vii) | STONKOVÁ ZELENINA (čerstvá) |
| --- | --- |

vii)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

špargľa

artičoky bodliakové (kardy)

zeler stonkový

fenikel

artičoky pravé

pór

rebarbora

iné

| viii) | HUBY |
| --- | --- |

viii)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

| a) | pestované huby |
| --- | --- |

a)

pestované huby

| b) | divorastúce huby |
| --- | --- |

b)

divorastúce huby

| 3. | Strukoviny |
| --- | --- |

3.

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

fazuľa

šošovica

hrach

iné

| 4. | Olejnaté semená |
| --- | --- |

4.

0,05 (1)

0,02 (1)
   (2)

ľanové semeno

arašidy

mak

sezamové semená

slnečnicové semená

semená repky

sójové bôby

horčicové semená

semená bavlny

semená konope

iné

| 5. | Zemiaky |
| --- | --- |

5.

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

skoré zemiaky

konzumné zemiaky

| 6. | Čaj (fermentované alebo inak upravené sušené lístky a steblá druhu Camellia sinensis) |
| --- | --- |

6.

0,1 (1)

0,02 (2)

| 7. | Chmeľové šištičky (sušené) vrátane peliet a nekoncentrovaného prášku |
| --- | --- |

7.

0,1 (1)

0,02 (2)

---

(1)  Označuje dolnú hranicu analytického určenia.

1

(2)  Označuje predbežne stanovenú maximálnu hladinu rezíduí v súlade s článkom 4 ods. 1 písm. f) smernice 91/414/EHS: ak táto hladina nebude zmenená a doplnená, nadobudne definitívnu platnosť od 19. júla 2010.

2

(3)  MRL je dočasne platná do 1. januára 2008, kým nebudú predložené údaje z pokusov.“

3

---

PRÍLOHA VI

| Skupiny a príklady jednotlivých produktov, na ktoré sa uplatňujú MRL | Deltametrín (cisdeltametrín) (1) | Endosulfán (suma alfa- a beta-izomérov a endosulfán sulfátu vyjadrená ako endosulfán) | Fenitrotión | Metidatión |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „1. | ovocie, čerstvé, sušené alebo nevarené, zachované zmrazením, bez obsahu pridaného cukru; orechy |

Skupiny a príklady jednotlivých produktov, na ktoré sa uplatňujú MRL

Deltametrín (cisdeltametrín) (1)

Endosulfán (suma alfa- a beta-izomérov a endosulfán sulfátu vyjadrená ako endosulfán)

Fenitrotión

Metidatión

„1.

0,01 (2)

| i) | CITRUSOVÉ PLODY |
| --- | --- |

i)

0,05 (2)

0,05 (2)

2

grapefruity

citróny

limety

mandarínky (vrátane klementínok a iných hybridov)

pomaranče

pomelá

iné

| ii) | ORECHY STROMOVÉ (nevylúpané alebo vylúpané) |
| --- | --- |

ii)

0,05 (2)

0,1 (2)

0,05 (2)

mandle

para orechy

kešu orechy

gaštany

kokosové orechy

lieskovce

makadamové orechy

pekanové orechy

píniové oriešky

pistácie

vlašské orechy

iné

| iii) | JADROVÉ OVOCIE |
| --- | --- |

iii)

0,02 (2)

jablká

0,2

hrušky

0,3

dule

iné

0,1

0,05 (2)

| iv) | KÔSTKOVÉ OVOCIE |
| --- | --- |

iv)

0,05 (2)

marhule

čerešne

0,2

broskyne (vrátane nektáriniek a podobných hybridov)

0,05

slivky

0,2

iné

0,1

0,02 (2)

| v) | BOBUĽOVÉ A DROBNÉ OVOCIE |
| --- | --- |

v)

| a) | stolové a vínne hrozno |
| --- | --- |

a)

stolové a vínne hrozno

0,2

0,5

0,02 (2)

stolové hrozno

vínne hrozno

| b) | jahody (iné ako divorastúce) |
| --- | --- |

b)

jahody (iné ako divorastúce)

0,2

0,05 (2)

0,02 (2)

| c) | krovité ovocné druhy (iné ako divorastúce) |
| --- | --- |

c)

krovité ovocné druhy (iné ako divorastúce)

0,05 (2)

0,02 (2)

ostružiny

0,5

ostružinové maliny

loganove černice

maliny

0,5

iné

0,05 (2)

| d) | iné drobné ovocie a bobuľoviny (iné ako divorastúce) |
| --- | --- |

d)

iné drobné ovocie a bobuľoviny (iné ako divorastúce)

0,05 (2)

0,02 (2)

čučoriedky

brusnice

ríbezle (červené, čierne a biele)

0,5

egreše

0,2

iné

0,05 (2)

| e) | divorastúce bobuľoviny a ovocie |
| --- | --- |

e)

divorastúce bobuľoviny a ovocie

0,05 (2)

0,05 (2)

0,02 (2)

| vi) | RÔZNE OVOCIE |
| --- | --- |

vi)

0,05 (2)

avokáda

banány

datle

figy

kivi

0,2

kumkvaty

liči

mangá

olivy (stolové)

1

1

olivy (na získavanie oleja)

1

1

papáje

plody mučenky

ananásy

granátové jablká

iné

0,05 (2)

0,02 (2)

| 2. | zelenina, čerstvá alebo tepelne neupravovaná, mrazená alebo sušená |
| --- | --- |

2.

0,01 (2)

0,02 (2)

| i) | KOREŇOVÁ A HĽUZOVÁ ZELENINA |
| --- | --- |

i)

0,05 (2)

0,05 (2)

cvikla

mrkva

maniok (kasava)

zeler

chren

topinambury

paštrnák

koreň petržlenu

reďkovky

kozia brada

sladké zemiaky

kvaka

okrúhlica

jamy

iné

| ii) | CIBUĽOVÁ ZELENINA |
| --- | --- |

ii)

0,05 (2)

cesnak

0,1

cibuľa

0,1

šalotka

0,1

cibuľa jarná

0,1

iné

0,05 (2)

| iii) | PLODOVÁ ZELENINA |
| --- | --- |

iii)

| a) | ľuľkovité |
| --- | --- |

a)

ľuľkovité

rajčiaky

0,3

0,5

papriky

1

baklažány

0,3

okra

0,3

iné

0,2

0,05 (2)

| b) | tekvicovité s jedlou šupou |
| --- | --- |

b)

tekvicovité s jedlou šupou

0,2

0,05 (2)

uhorky

uhorky nakladačky

cukety

iné

| c) | tekvicovité s nejedlou šupou |
| --- | --- |

c)

tekvicovité s nejedlou šupou

0,2

0,05 (2)

melón cukrový

tekvica

melón vodový/dyňa červená

iné

| d) | sladká kukurica |
| --- | --- |

d)

sladká kukurica

0,05 (2)

0,05 (2)

| iv) | HLÚBOVÁ ZELENINA |
| --- | --- |

iv)

0,05 (2)

| a) | Hlúbová zelenina tvoriaca ružice |
| --- | --- |

a)

Hlúbová zelenina tvoriaca ružice

0,1

brokolica

karfiol

iné

| b) | Hlúbová zelenina hlávková |
| --- | --- |

b)

Hlúbová zelenina hlávková

0,1

ružičkový kel

hlávková kapusta

iné

| c) | Hlúbová zelenina listová |
| --- | --- |

c)

Hlúbová zelenina listová

0,5

čínska kapusta

kel kučeravý

iné

| d) | kaleráb |
| --- | --- |

d)

kaleráb

0,05 (2)

| v) | LISTOVÁ ZELENINA A ČERSTVÉ BYLINKY |
| --- | --- |

v)

0,05 (2)

| a) | šalát a podobné plodiny |
| --- | --- |

a)

šalát a podobné plodiny

0,5

žerucha

valeriánka poľná

šalát

endívia (širokolistá)

rukola

listy a stonky hlúbovej zeleniny

iné

| b) | špenát a podobné plodiny |
| --- | --- |

b)

špenát a podobné plodiny

0,5

špenát

mangold

iné

| c) | potočnica lekárska |
| --- | --- |

c)

potočnica lekárska

0,05 (2)

| d) | witloof (belgická čakanka) |
| --- | --- |

d)

witloof (belgická čakanka)

0,05 (2)

| e) | bylinky |
| --- | --- |

e)

bylinky

0,5

trebuľka

cesnak pažítkový

petržlenová vňať

zelerová vňať

iné

| vi) | STRUKOVINY (čerstvé) |
| --- | --- |

vi)

0,2

0,05 (2)

fazuľa (so strukmi)

fazuľa (bez strukov)

hrach (so strukmi)

hrach (bez strukov)

iné

| vii) | STONKOVÁ ZELENINA (čerstvá) |
| --- | --- |

vii)

0,05 (2)

špargľa

artičoky bodliakové (kardy)

zeler stonkový

fenikel

artičoky pravé

0,1

pór

0,2

rebarbora

iné

0,05 (2)

| viii) | HUBY |
| --- | --- |

viii)

0,05 (2)

0,05 (2)

| a) | pestované huby |
| --- | --- |

a)

pestované huby

| b) | divorastúce huby |
| --- | --- |

b)

divorastúce huby

| 3. | Strukoviny |
| --- | --- |

3.

1

0,05 (2)

0,01 (2)

0,02 (2)

fazuľa

šošovica

hrach

iné

| 4. | Olejnaté semená |
| --- | --- |

4.

0,01 (2)

ľanové semeno

arašidy

mak

sezamové semená

slnečnicové semená

semená repky

0,1

0,05

sójové bôby

0,5

horčicové semená

0,1

semená bavlny

5

semená konope

iné

0,05 (2)

0,1 (2)

0,02 (2)

| 5. | Zemiaky |
| --- | --- |

5.

0,05 (2)

0,05 (2)

0,01 (2)

0,02 (2)

skoré zemiaky

konzumné zemiaky

| 6. | Čaj (fermentované alebo inak upravené sušené lístky a steblá druhu Camellia sinensis) |
| --- | --- |

6.

5

30

0,5

0,1 (2)

| 7. | Chmeľové šištičky (sušené) vrátane peliet a nekoncentrovaného prášku |
| --- | --- |

7.

5

0,1 (2)

0,02 (2)

0,1 (2)

---

(1)  Dočasná MRL platná do 1. novembra 2007, pokiaľ nebude upravená príloha III k smernici 91/414/EHS a znovu sa na úrovni členských štátov nezaregistrujú deltametrínové prípravky.

1

(2)  Označuje dolnú hranicu analytického určenia.“

2

---

II Akty, ktorých uverejnenie nie je povinné

Rada

| 29.6.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 175/77 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 175/77

---

ROZHODNUTIE RADY

z 1. júna 2006,

ktorým sa mení a dopĺňa príloha 12 k Spoločným konzulárnym pokynom a príloha 14a k Spoločnej príručke o účtovaných poplatkoch, ktoré zodpovedajú administratívnym nákladom na spracovanie žiadostí o vízum

(2006/440/ES)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 789/2001 z 24. apríla 2001, ktorým sa Rade vyhradzujú vykonávacie právomoci vo vzťahu k určitým podrobným ustanoveniam a praktickým postupom pri preverovaní žiadostí o víza (1),

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 790/2001 z 24. apríla 2001, ktorým sa Rade vyhradzujú vykonávacie právomoci vo vzťahu k určitým podrobným ustanoveniam a praktickým postupom na vykonávanie hraničných kontrol a dozoru (2),

so zreteľom na podnet Francúzskej republiky,

keďže:

| (1) | Rozhodnutie Rady 2002/44/ES z 20. decembra 2001, ktorým sa mení a dopĺňa časť VII a príloha 12 Spoločných konzulárnych pokynov a príloha 14a Spoločnej príručky (3), ustanovuje, že poplatky, ktoré sa majú vyberať v súvislosti so žiadosťou o vízum, zodpovedajú vynaloženým administratívnym nákladom. Spoločné konzulárne pokyny a Spoločná príručka by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutie Rady 2002/44/ES z 20. decembra 2001, ktorým sa mení a dopĺňa časť VII a príloha 12 Spoločných konzulárnych pokynov a príloha 14a Spoločnej príručky (3), ustanovuje, že poplatky, ktoré sa majú vyberať v súvislosti so žiadosťou o vízum, zodpovedajú vynaloženým administratívnym nákladom. Spoločné konzulárne pokyny a Spoločná príručka by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

| (2) | Rozhodnutie Rady 2003/454/ES z 13. júna 2003, ktorým sa mení a dopĺňa príloha č. 12 Spoločných konzulárnych pokynov a príloha č. 14a Spoločnej príručky o vízových poplatkoch (4), stanovilo výšku poplatkov zodpovedajúcich administratívnym nákladom na spracovanie žiadostí o vízum na 35 EUR. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutie Rady 2003/454/ES z 13. júna 2003, ktorým sa mení a dopĺňa príloha č. 12 Spoločných konzulárnych pokynov a príloha č. 14a Spoločnej príručky o vízových poplatkoch (4), stanovilo výšku poplatkov zodpovedajúcich administratívnym nákladom na spracovanie žiadostí o vízum na 35 EUR.

| (3) | Odôvodnenie 2 rozhodnutia 2003/454/ES ustanovilo, že výška poplatkov by sa mala v pravidelných intervaloch upravovať. |
| --- | --- |

(3)

Odôvodnenie 2 rozhodnutia 2003/454/ES ustanovilo, že výška poplatkov by sa mala v pravidelných intervaloch upravovať.

| (4) | Suma 35 EUR už nepokrýva súčasné náklady na spracovanie žiadosti o vízum. Okrem toho by sa mali vziať do úvahy dôsledky zavedenia európskeho vízového informačného systému (VIS) a biometrie, ktorá sa na zavedenie VIS do procesu preverovania žiadostí o vízum vyžaduje. |
| --- | --- |

(4)

Suma 35 EUR už nepokrýva súčasné náklady na spracovanie žiadosti o vízum. Okrem toho by sa mali vziať do úvahy dôsledky zavedenia európskeho vízového informačného systému (VIS) a biometrie, ktorá sa na zavedenie VIS do procesu preverovania žiadostí o vízum vyžaduje.

| (5) | Preto by sa mala zodpovedajúcim spôsobom upraviť súčasná suma 35 EUR, aby sa pokryli dodatočné náklady na spracovanie žiadosti o vízum, ktoré súvisia so zavedením biometrie a VIS-u. |
| --- | --- |

(5)

Preto by sa mala zodpovedajúcim spôsobom upraviť súčasná suma 35 EUR, aby sa pokryli dodatočné náklady na spracovanie žiadosti o vízum, ktoré súvisia so zavedením biometrie a VIS-u.

| (6) | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. .../2006, ktorým sa stanovujú pravidlá malého pohraničného styku na vonkajších pozemných hraniciach členských štátov a ktorým sa menia a dopĺňajú ustanovenia Schengenského dohovoru (5), umožňuje bezplatne vydať povolenie na malý pohraničný styk. |
| --- | --- |

(6)

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. .../2006, ktorým sa stanovujú pravidlá malého pohraničného styku na vonkajších pozemných hraniciach členských štátov a ktorým sa menia a dopĺňajú ustanovenia Schengenského dohovoru (5), umožňuje bezplatne vydať povolenie na malý pohraničný styk.

| (7) | Odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady 2005/761/ES z 28. septembra 2005 o uľahčení vydávania jednotných krátkodobých víz členskými štátmi výskumným pracovníkom z tretích krajín, ktorí sa pohybujú v Spoločenstve s cieľom uskutočňovať vedecký výskum (6), podporuje vydávanie víz pre výskumných pracovníkov bez správnych poplatkov. |
| --- | --- |

(7)

Odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady 2005/761/ES z 28. septembra 2005 o uľahčení vydávania jednotných krátkodobých víz členskými štátmi výskumným pracovníkom z tretích krajín, ktorí sa pohybujú v Spoločenstve s cieľom uskutočňovať vedecký výskum (6), podporuje vydávanie víz pre výskumných pracovníkov bez správnych poplatkov.

| (8) | Upustenie od poplatku za vízum alebo jeho zníženie pre štátnych príslušníkov určitých tretích krajín ako dodatku k výnimkám uvedeným v článku 2 tohto rozhodnutia môže podliehať dohodám medzi Európskym spoločenstvom a dotknutými tretími krajinami v súlade s celkovým prístupom Spoločenstva k dohodám o uľahčení vízového režimu. |
| --- | --- |

(8)

Upustenie od poplatku za vízum alebo jeho zníženie pre štátnych príslušníkov určitých tretích krajín ako dodatku k výnimkám uvedeným v článku 2 tohto rozhodnutia môže podliehať dohodám medzi Európskym spoločenstvom a dotknutými tretími krajinami v súlade s celkovým prístupom Spoločenstva k dohodám o uľahčení vízového režimu.

| (9) | Členské štáty by mali maximálne využiť možnosti, ktoré ponúka schengenské acquis s cieľom rozvíjať kontakty medzi ľuďmi susediacich krajín v súlade s celkovými cieľmi politiky EÚ. |
| --- | --- |

(9)

Členské štáty by mali maximálne využiť možnosti, ktoré ponúka schengenské acquis s cieľom rozvíjať kontakty medzi ľuďmi susediacich krajín v súlade s celkovými cieľmi politiky EÚ.

| (10) | V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto rozhodnutia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. Keďže toto rozhodnutie je založené na schengenskom acquis podľa ustanovení hlavy IV časti III Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, Dánsko sa v súlade s článkom 5 uvedeného protokolu rozhodne do šiestich mesiacov po prijatí tohto rozhodnutia Radou, či bude toto rozhodnutie implementovať do svojho vnútroštátneho práva. |
| --- | --- |

(10)

V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto rozhodnutia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. Keďže toto rozhodnutie je založené na schengenskom acquis podľa ustanovení hlavy IV časti III Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, Dánsko sa v súlade s článkom 5 uvedeného protokolu rozhodne do šiestich mesiacov po prijatí tohto rozhodnutia Radou, či bude toto rozhodnutie implementovať do svojho vnútroštátneho práva.

| (11) | Pokiaľ ide o Island a Nórsko, toto rozhodnutie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení Islandskej republiky a Nórskeho kráľovstva pri vykonávaní, uplatňovaní a rozvoji schengenského acquis
   (7), ktoré patrí do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia Rady 1999/437/ES zo 17. mája 1999 o určitých vykonávacích predpisoch k tejto dohode (8). |
| --- | --- |

(11)

Pokiaľ ide o Island a Nórsko, toto rozhodnutie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení Islandskej republiky a Nórskeho kráľovstva pri vykonávaní, uplatňovaní a rozvoji schengenského acquis
   (7), ktoré patrí do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia Rady 1999/437/ES zo 17. mája 1999 o určitých vykonávacích predpisoch k tejto dohode (8).

| (12) | Pokiaľ ide o Švajčiarsko, toto rozhodnutie rozvíja ustanovenia schengenského acquis v zmysle Dohody podpísanej medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia 1999/437/ES v spojení s článkom 4 ods. 1 rozhodnutí Rady z 25. októbra 2004 o podpise v mene Európskej únie a Európskeho spoločenstva a o predbežnom vykonávaní niektorých ustanovení uvedenej dohody. |
| --- | --- |

(12)

Pokiaľ ide o Švajčiarsko, toto rozhodnutie rozvíja ustanovenia schengenského acquis v zmysle Dohody podpísanej medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia 1999/437/ES v spojení s článkom 4 ods. 1 rozhodnutí Rady z 25. októbra 2004 o podpise v mene Európskej únie a Európskeho spoločenstva a o predbežnom vykonávaní niektorých ustanovení uvedenej dohody.

| (13) | Toto rozhodnutie rozvíja ustanovenia schengenského acquis, na ktorých sa Spojené kráľovstvo nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2000/365/ES z 29. mája 2000, ktoré sa týka požiadavky Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis
   (9); Spojené kráľovstvo sa preto nezúčastňuje na jeho prijatí, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. |
| --- | --- |

(13)

Toto rozhodnutie rozvíja ustanovenia schengenského acquis, na ktorých sa Spojené kráľovstvo nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2000/365/ES z 29. mája 2000, ktoré sa týka požiadavky Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis
   (9); Spojené kráľovstvo sa preto nezúčastňuje na jeho prijatí, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.

| (14) | Toto rozhodnutie rozvíja ustanovenia schengenského acquis, na ktorých sa Írsko nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2002/192/ES z 28. februára 2002 o požiadavke Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis
   (10); Írsko sa preto nezúčastňuje na jeho prijatí, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. |
| --- | --- |

(14)

Toto rozhodnutie rozvíja ustanovenia schengenského acquis, na ktorých sa Írsko nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2002/192/ES z 28. februára 2002 o požiadavke Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis
   (10); Írsko sa preto nezúčastňuje na jeho prijatí, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.

| (15) | Toto rozhodnutie predstavuje právny akt, ktorý je založený na schengenskom acquis alebo s ním inak súvisí v zmysle článku 3 ods. 2 Aktu o pristúpení z roku 2003, |
| --- | --- |

(15)

Toto rozhodnutie predstavuje právny akt, ktorý je založený na schengenskom acquis alebo s ním inak súvisí v zmysle článku 3 ods. 2 Aktu o pristúpení z roku 2003,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Tabuľka v prílohe 12 k Spoločným konzulárnym pokynom a tabuľka v prílohe 14a k Spoločnej príručke sa nahrádzajú touto tabuľkou:

„Účtované poplatky, ktoré zodpovedajú administratívnym nákladom na spracovanie žiadostí o vízum

| Druh víza | Účtované poplatky (v EUR) |
| --- | --- |
| Letiskové tranzitné vízum (kategória A) | 60 |
| Tranzitné vízum (kategória B) | 60 |
| Krátkodobé vízum (1 až 90 dní) (kategória C) | 60 |
| Vízum s obmedzenou územnou platnosťou (kategórie B a C) | 60 |
| Vízum vydané na hraničnom priechode (kategórie B a C) | 60
  Toto vízum sa môže vydať bezplatne |
| Skupinové vízum (kategórie A, B a C) | 60 + 1 na osobu |
| Národné dlhodobé vízum (kategória D) | Výšku stanovia členské štáty, ktoré môžu rozhodnúť o bezplatnom vydaní týchto víz |
| Národné dlhodobé vízum platné zároveň ako krátkodobé vízum (kategórie D a C) | Výšku stanovia členské štáty, ktoré môžu rozhodnúť o bezplatnom vydaní týchto víz“ |

Druh víza

Účtované poplatky (v EUR)

Letiskové tranzitné vízum (kategória A)

60

Tranzitné vízum (kategória B)

60

Krátkodobé vízum (1 až 90 dní) (kategória C)

60

Vízum s obmedzenou územnou platnosťou (kategórie B a C)

60

Vízum vydané na hraničnom priechode (kategórie B a C)

60

Toto vízum sa môže vydať bezplatne

Skupinové vízum (kategórie A, B a C)

60 + 1 na osobu

Národné dlhodobé vízum (kategória D)

Výšku stanovia členské štáty, ktoré môžu rozhodnúť o bezplatnom vydaní týchto víz

Národné dlhodobé vízum platné zároveň ako krátkodobé vízum (kategórie D a C)

Výšku stanovia členské štáty, ktoré môžu rozhodnúť o bezplatnom vydaní týchto víz“

Článok 2

V prílohe 12 k Spoločným konzulárnym pokynom a v prílohe 14a k Spoločnej príručke sa bod II „Pravidiel“ nahrádza takto:

| „II.1. | V jednotlivých prípadoch sa od účtovania poplatkov môže upustiť alebo sa môžu znížiť v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi, ak takýto postup slúži na podporu kultúrnych záujmov, ako aj záujmov v oblasti zahraničnej politiky, rozvojovej politiky, v iných oblastiach dôležitého verejného záujmu alebo z humanitárnych dôvodov. |
| --- | --- |

„II.1.

V jednotlivých prípadoch sa od účtovania poplatkov môže upustiť alebo sa môžu znížiť v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi, ak takýto postup slúži na podporu kultúrnych záujmov, ako aj záujmov v oblasti zahraničnej politiky, rozvojovej politiky, v iných oblastiach dôležitého verejného záujmu alebo z humanitárnych dôvodov.

| II.2. | Od účtovaných poplatkov sa upúšťa v prípade žiadateľov, ktorí patria do jednej z týchto kategórií:






  — | deti do 6 rokov, |
| --- | --- | --- |

II.2.

Od účtovaných poplatkov sa upúšťa v prípade žiadateľov, ktorí patria do jednej z týchto kategórií:

—

deti do 6 rokov,

| — | žiaci, študenti, študenti postgraduálneho štúdia a sprevádzajúci učitelia, ktorí podnikajú cesty na študijné alebo vzdelávacie účely, a |
| --- | --- |

—

žiaci, študenti, študenti postgraduálneho štúdia a sprevádzajúci učitelia, ktorí podnikajú cesty na študijné alebo vzdelávacie účely, a

| — | výskumní pracovníci z tretích krajín cestujúci v rámci Spoločenstva na účely vykonania vedeckého výskumu, ako je vymedzené v odporúčaní Európskeho parlamentu a Rady 2005/761/ES z 28. septembra 2005 o uľahčení vydávania jednotných krátkodobých víz členskými štátmi výskumným pracovníkom z tretích krajín, ktorí sa pohybujú v Spoločenstve s cieľom uskutočňovať vedecký výskum (11). |
| --- | --- |

—

výskumní pracovníci z tretích krajín cestujúci v rámci Spoločenstva na účely vykonania vedeckého výskumu, ako je vymedzené v odporúčaní Európskeho parlamentu a Rady 2005/761/ES z 28. septembra 2005 o uľahčení vydávania jednotných krátkodobých víz členskými štátmi výskumným pracovníkom z tretích krajín, ktorí sa pohybujú v Spoločenstve s cieľom uskutočňovať vedecký výskum (11).

| II.3. | Zníženie poplatku alebo upustenie od poplatku pre štátnych príslušníkov tretích krajín môže byť tiež dôsledkom dohody o uľahčení vízového režimu uzavretej medzi Európskym spoločenstvom a danou treťou krajinou v súlade s celkový prístupom Spoločenstva k dohodám o uľahčení vízového režimu. |
| --- | --- |

II.3.

Zníženie poplatku alebo upustenie od poplatku pre štátnych príslušníkov tretích krajín môže byť tiež dôsledkom dohody o uľahčení vízového režimu uzavretej medzi Európskym spoločenstvom a danou treťou krajinou v súlade s celkový prístupom Spoločenstva k dohodám o uľahčení vízového režimu.

| II.4. | Toto rozhodnutie neovplyvní do 1. januára 2008 poplatky účtované štátnym príslušníkom z tretích krajín, v súvislosti s ktorými Rada udelí Komisii do 1. januára 2007 mandát rokovať s nimi o uzavretí dohody o uľahčení vízového režimu. |
| --- | --- |

II.4.

Toto rozhodnutie neovplyvní do 1. januára 2008 poplatky účtované štátnym príslušníkom z tretích krajín, v súvislosti s ktorými Rada udelí Komisii do 1. januára 2007 mandát rokovať s nimi o uzavretí dohody o uľahčení vízového režimu.

Článok 3

Toto rozhodnutie sa uplatňuje od 1. januára 2007.

Členské štáty môžu uplatňovať toto rozhodnutie pred 1. januárom 2007, ale nie skôr ako od 1. októbra 2006, pod podmienkou, že Generálnemu sekretariátu Rady oznámia dátum, od ktorého začnú s uplatňovaním.

Článok 4

Toto rozhodnutie je určené členským štátom v súlade so Zmluvou o založení Európskeho spoločenstva.

V Luxemburgu 1. júna 2006

Za Radu

predsedníčka

L. PROKOP

---

(1)  Ú. v. ES L 116, 26.4.2001, s. 2.

1

(2)  Ú. v. ES L 116, 26.4.2001, s. 5.

2

(3)  Ú. v. ES L 20, 23.1.2002, s. 5.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 152, 20.6.2003, s. 82.

4

(5)  Zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku.

5

(6)  Ú. v. EÚ L 289, 3.11.2005, s. 23.

6

(7)  Ú. v. ES L 176, 10.7.1999, s. 36.

7

(8)  Ú. v. ES L 176, 10.7.1999, s. 31.

8

(9)  Ú. v. ES L 131, 1.6.2000, s. 43.

9

(10)  Ú. v. ES L 64, 7.3.2002, s. 20.

10

(11)  Ú. v. EÚ L 289, 3.11.2005, s. 23.“

11

---

VYHLÁSENIE RADY A KOMISIE

Rada a Komisia berú na vedomie, že uľahčenie vízového režimu, to znamená zjednodušenie postupov vydávania víz pre štátnych príslušníkov tretích krajín, na ktorých sa vzťahuje vízová povinnosť, vrátane upustenia od poplatkov alebo ich zníženia pre určité kategórie štátnych príslušníkov tretích krajín, môže poskytnúť ďalšie možnosti podporujúce kontakty medzi EÚ a susediacimi krajinami.

Rada a Komisia tiež berú na vedomie, že spoločný prístup k uľahčeniu vízového režimu dáva možnosť otvoriť rokovania, po zhodnotení jednotlivých prípadov, o uľahčení vízového režimu s tretími krajinami, pričom sa má na pamäti celkový vzťah Európskej únie s kandidátskymi krajinami, krajinami s európskou perspektívou a krajinami, na ktoré sa vzťahuje európska politika susedstva, ako aj so strategickými partnermi.

Rada a Komisia potvrdzujú svoju podporu rozvoju dohôd o uľahčení vízového režimu s tretími krajinami v súlade s postupom a kritériami ustanovenými v spoločnom prístupe k uľahčeniu vízového režimu s dôrazom na potrebu rokovať o paralelných dohodách o readmisii, aby tieto dohody nadobudli platnosť v rovnakom čase.

Rada a Komisia pripomínajú, že v kontexte podpory kontaktov medzi ľuďmi susediacich krajín spôsobom, ktorý je v súlade so všeobecnými cieľmi politiky EÚ, by členské štáty mali využiť možnosti, ktoré ponúka schengenské acquis, najmä ak môžu tieto kontakty medzi ľuďmi prispieť k posilneniu občianskej spoločnosti a demokratizácii v týchto krajinách. Rada a Komisia tiež požadujú, aby sa vplyv nových opatrení, ktoré sa na tento účel prijmú, sledoval a prehodnocoval.

---

VYHLÁSENIE RADY

Na základe postupu a kritérií ustanovených v spoločnom prístupe k uľahčeniu vízového režimu po zhodnotení jednotlivých prípadov dotknutých krajín a so zreteľom na pravidlo II.3 tohto rozhodnutia Rada vyzýva Komisiu, aby predložila odporúčania pre mandáty na začatie rokovaní o dohodách o uľahčení vízového režimu a readmisii najprv s krajinami s európskou perspektívou, ako sa uvádza v záveroch Európskej rady z júna 2003 a z júna 2005.

---

Komisia

| 29.6.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 175/81 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 175/81

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 23. júna 2006,

ktorým sa prijímajú záväzky ponúknuté v súvislosti s antidumpingovým konaním týkajúcim sa dovozu určitých bezšvíkových rúr a rúrok zo železa alebo ocele s pôvodom, inter alia, v Rumunsku

(2006/441/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1), a najmä na jeho článok 8 ods. 1,

po porade s poradným výborom,

keďže:

A.   POSTUP

| (1) | Komisia 31. marca 2005 informovala oznámením uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2) o začatí, inter alia, antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu určitých bezšvíkových rúr a rúrok zo železa alebo ocele (ďalej len „SPT“) s pôvodom v Chorvátsku, Rumunsku, Rusku a na Ukrajine do Spoločenstva. |
| --- | --- |

(1)

Komisia 31. marca 2005 informovala oznámením uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2) o začatí, inter alia, antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu určitých bezšvíkových rúr a rúrok zo železa alebo ocele (ďalej len „SPT“) s pôvodom v Chorvátsku, Rumunsku, Rusku a na Ukrajine do Spoločenstva.

| (2) | Konečné zistenia a závery prešetrovania sú uvedené v nariadení Rady (ES) č. 954/2006 (3), ktorým sa zavádza, inter alia, konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezšvíkových rúr a rúrok zo železa alebo ocele s pôvodom v Chorvátsku, Rumunsku, Rusku a na Ukrajine. |
| --- | --- |

(2)

Konečné zistenia a závery prešetrovania sú uvedené v nariadení Rady (ES) č. 954/2006 (3), ktorým sa zavádza, inter alia, konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezšvíkových rúr a rúrok zo železa alebo ocele s pôvodom v Chorvátsku, Rumunsku, Rusku a na Ukrajine.

B.   ZÁVÄZOK

| (3) | Pred prijatím konečných antidumpingových opatrení ponúkli cenové záväzky v súlade s článkom 8 ods. 1 nariadenia (ES) č. 384/96 (ďalej len „základné nariadenie“) títo spolupracujúci rumunskí vyvážajúci výrobcovia (ďalej len „vyvážajúci výrobcovia“):






  — | SC Artrom SA, |
| --- | --- | --- |

(3)

Pred prijatím konečných antidumpingových opatrení ponúkli cenové záväzky v súlade s článkom 8 ods. 1 nariadenia (ES) č. 384/96 (ďalej len „základné nariadenie“) títo spolupracujúci rumunskí vyvážajúci výrobcovia (ďalej len „vyvážajúci výrobcovia“):

—

SC Artrom SA,

| — | SC Silcotub SA, |
| --- | --- |

—

SC Silcotub SA,

| — | SC Mittal Steel Roman SA. |
| --- | --- |

—

SC Mittal Steel Roman SA.

| (4) | V týchto záväzkoch ponúkli vyvážajúci výrobcovia predaj obmedzeného počtu druhov príslušného výrobku, definovaného v nariadení (ES) č. 954/2006, v rámci množstvového stropu za ceny na úrovni, ktorá odstraňuje poškodzujúci vplyv dumpingu, alebo za vyššie ceny. Na dovoz nad množstvový strop sa bude vzťahovať platné antidumpingové clo. Počet druhov, na ktoré sa vzťahujú záväzky, nie je v žiadnom prípade viac než šesť, vzhľadom na obmedzenia pri monitorovaní týchto záväzkov a vzhľadom na skutočnosť, že príslušné druhy predstavujú okolo 75 % celkového predaja vyvážajúcich výrobcov Spoločenstvu. Vyvážajúci výrobcovia sa tiež zaväzujú rešpektovať odlišné minimálne dovozné ceny pre každý odlišný druh výrobku, na ktorý sa vzťahujú záväzky. Pokiaľ ide o ďalšie druhy príslušného výrobku vyvážané do Spoločenstva vyvážajúcimi výrobcami, budú podliehať platnému antidumpingovému clu. |
| --- | --- |

(4)

V týchto záväzkoch ponúkli vyvážajúci výrobcovia predaj obmedzeného počtu druhov príslušného výrobku, definovaného v nariadení (ES) č. 954/2006, v rámci množstvového stropu za ceny na úrovni, ktorá odstraňuje poškodzujúci vplyv dumpingu, alebo za vyššie ceny. Na dovoz nad množstvový strop sa bude vzťahovať platné antidumpingové clo. Počet druhov, na ktoré sa vzťahujú záväzky, nie je v žiadnom prípade viac než šesť, vzhľadom na obmedzenia pri monitorovaní týchto záväzkov a vzhľadom na skutočnosť, že príslušné druhy predstavujú okolo 75 % celkového predaja vyvážajúcich výrobcov Spoločenstvu. Vyvážajúci výrobcovia sa tiež zaväzujú rešpektovať odlišné minimálne dovozné ceny pre každý odlišný druh výrobku, na ktorý sa vzťahujú záväzky. Pokiaľ ide o ďalšie druhy príslušného výrobku vyvážané do Spoločenstva vyvážajúcimi výrobcami, budú podliehať platnému antidumpingovému clu.

| (5) | Malo by sa poznamenať, že príslušný výrobok a hlavné suroviny použité na jeho výrobu za posledné roky preukázali cenovú nestálosť, ktorú nebolo možné riešiť pomocou indexovania minimálnej dovoznej ceny. Potenciál na výrazné zmeny cien sa však môže znížiť, ak bude prijatie záväzkov časovo obmedzené. V každom prípade pristúpenie Rumunska k Spoločenstvu v blízkej budúcnosti, v dôsledku ktorého sa v deň pristúpenia okamžite zrušia antidumpingové opatrenia uložené nariadením (ES) č. 954/2006, pokiaľ ide o vyvážajúcich výrobcov, obmedzí trvanie týchto záväzkov. |
| --- | --- |

(5)

Malo by sa poznamenať, že príslušný výrobok a hlavné suroviny použité na jeho výrobu za posledné roky preukázali cenovú nestálosť, ktorú nebolo možné riešiť pomocou indexovania minimálnej dovoznej ceny. Potenciál na výrazné zmeny cien sa však môže znížiť, ak bude prijatie záväzkov časovo obmedzené. V každom prípade pristúpenie Rumunska k Spoločenstvu v blízkej budúcnosti, v dôsledku ktorého sa v deň pristúpenia okamžite zrušia antidumpingové opatrenia uložené nariadením (ES) č. 954/2006, pokiaľ ide o vyvážajúcich výrobcov, obmedzí trvanie týchto záväzkov.

| (6) | Vyvážajúci výrobcovia tiež poskytnú Komisii pravidelné a podrobné informácie, ktoré sa týkajú ich vývozu do Spoločenstva, aby Komisia mohla záväzky efektívne monitorovať. Okrem toho štruktúra predaja týchto spoločností je taká, že Komisia považuje riziko obchádzania týchto záväzkov za obmedzené. |
| --- | --- |

(6)

Vyvážajúci výrobcovia tiež poskytnú Komisii pravidelné a podrobné informácie, ktoré sa týkajú ich vývozu do Spoločenstva, aby Komisia mohla záväzky efektívne monitorovať. Okrem toho štruktúra predaja týchto spoločností je taká, že Komisia považuje riziko obchádzania týchto záväzkov za obmedzené.

| (7) | S ohľadom na uvedené sú záväzky prijateľné. Prijatie záväzkov je však obmedzené na obdobie deviatich mesiacov, bez toho, aby bolo dotknuté normálne trvanie antidumpingových opatrení uložených nariadením (ES) č. 954/2006 z dôvodov stanovených v odôvodnení (5). Okrem toho si Komisia po porade s členskými štátmi vyhradzuje možnosť v primeranom čase opätovne posúdiť prijateľnosť týchto záväzkov. |
| --- | --- |

(7)

S ohľadom na uvedené sú záväzky prijateľné. Prijatie záväzkov je však obmedzené na obdobie deviatich mesiacov, bez toho, aby bolo dotknuté normálne trvanie antidumpingových opatrení uložených nariadením (ES) č. 954/2006 z dôvodov stanovených v odôvodnení (5). Okrem toho si Komisia po porade s členskými štátmi vyhradzuje možnosť v primeranom čase opätovne posúdiť prijateľnosť týchto záväzkov.

| (8) | Aby Komisia mohla účinne sledovať plnenie záväzkov vyvážajúcich výrobcov, pri predkladaní žiadosti o prepustenie do voľného obehu príslušnému colnému orgánu bude oslobodenie od cla v súlade so záväzkami závisieť od predloženia faktúry obsahujúcej minimálne údaje uvedené v prílohe k nariadeniu (ES) č. 954/2006. Tento rozsah informácií je takisto potrebný na to, aby sa colné orgány mohli s dostatočnou presnosťou ubezpečiť o tom, že zásielka zodpovedá obchodným dokladom. Ak takáto faktúra nebude predložená, alebo nebude spĺňať podmienky stanovené v uvedenom nariadení Rady, bude ako náhrada splatná primeraná sadzba antidumpingového cla. |
| --- | --- |

(8)

Aby Komisia mohla účinne sledovať plnenie záväzkov vyvážajúcich výrobcov, pri predkladaní žiadosti o prepustenie do voľného obehu príslušnému colnému orgánu bude oslobodenie od cla v súlade so záväzkami závisieť od predloženia faktúry obsahujúcej minimálne údaje uvedené v prílohe k nariadeniu (ES) č. 954/2006. Tento rozsah informácií je takisto potrebný na to, aby sa colné orgány mohli s dostatočnou presnosťou ubezpečiť o tom, že zásielka zodpovedá obchodným dokladom. Ak takáto faktúra nebude predložená, alebo nebude spĺňať podmienky stanovené v uvedenom nariadení Rady, bude ako náhrada splatná primeraná sadzba antidumpingového cla.

| (9) | S cieľom zabezpečiť ešte účinnejšie rešpektovanie záväzkov boli dovozcovia v uvedenom nariadení Rady upozornení, že nesplnenie podmienok stanovených v tomto nariadení alebo odvolanie prijatia záväzkov Komisiou môže viesť k vzniku colného dlhu za príslušné transakcie. |
| --- | --- |

(9)

S cieľom zabezpečiť ešte účinnejšie rešpektovanie záväzkov boli dovozcovia v uvedenom nariadení Rady upozornení, že nesplnenie podmienok stanovených v tomto nariadení alebo odvolanie prijatia záväzkov Komisiou môže viesť k vzniku colného dlhu za príslušné transakcie.

| (10) | V prípade porušenia alebo odvolania záväzkov alebo v prípade odvolania prijatia záväzkov Komisiou sa podľa článku 8 ods. 9 základného nariadenia automaticky uplatňuje antidumpingové clo uložené v súlade s článkom 9 ods. 4 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(10)

V prípade porušenia alebo odvolania záväzkov alebo v prípade odvolania prijatia záväzkov Komisiou sa podľa článku 8 ods. 9 základného nariadenia automaticky uplatňuje antidumpingové clo uložené v súlade s článkom 9 ods. 4 základného nariadenia.

C.   ZMENA NÁZVU

| (11) | Spoločnosť SC Artrom SA informovala Komisiu, že 22. mája 2006 zmenila svoj názov na SC TMK – Artrom SA, aby bolo zrejmé, že spoločnosť patrí do skupiny spoločností. |
| --- | --- |

(11)

Spoločnosť SC Artrom SA informovala Komisiu, že 22. mája 2006 zmenila svoj názov na SC TMK – Artrom SA, aby bolo zrejmé, že spoločnosť patrí do skupiny spoločností.

| (12) | Komisia preskúmala predložené informácie a usúdila, že zmena názvu žiadnym spôsobom neovplyvňuje štruktúru a právnu formu spoločnosti alebo zistení Komisie. Z tohto dôvodu by sa všetky odkazy na SC Artrom SA mali uplatňovať na SC TMK – Artrom SA, |
| --- | --- |

(12)

Komisia preskúmala predložené informácie a usúdila, že zmena názvu žiadnym spôsobom neovplyvňuje štruktúru a právnu formu spoločnosti alebo zistení Komisie. Z tohto dôvodu by sa všetky odkazy na SC Artrom SA mali uplatňovať na SC TMK – Artrom SA,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Týmto sa prijímajú ďalej uvedené záväzky ponúknuté vyvážajúcimi výrobcami v súvislosti s antidumpingovým konaním týkajúcim sa dovozu určitých bezšvíkových rúr a rúrok zo železa alebo ocele s pôvodom, inter alia, v Rumunsku.

| Krajina | Spoločnosť | Doplnkový kód Taric |
| --- | --- | --- |
| Rumunsko | SC TMK – Artrom SA |
| Draganesti Street No 30 |
| 230119 Slatina |

Krajina

Spoločnosť

Doplnkový kód Taric

Rumunsko

SC TMK – Artrom SA

Draganesti Street No 30

230119 Slatina

A738

| SC Silcotub SA |
| --- |
| 93, Mihai Viteazu Bvd. |
| 450131 Zalau |
| župa Salaj |

SC Silcotub SA

93, Mihai Viteazu Bvd.

450131 Zalau

župa Salaj

A739

| SC Mittal Steel Roman SA |
| --- |
| Stefan cel Mare Street No 246 |
| 611040 Roman |
| župa Neamt |

SC Mittal Steel Roman SA

Stefan cel Mare Street No 246

611040 Roman

župa Neamt

A740

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie a zostáva účinné na obdobie deviatich mesiacov.

V Bruseli 23. júna 2006

Za Komisiu

Peter MANDELSON

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 56, 6.3.1996, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 2117/2005 (Ú. v. EÚ L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  Ú. v. EÚ C 77, 31.3.2005, s. 2.

2

(3)  Pozri stranu 4 tohto Úradného vestníka.

3

---

Komisia Správna komisia Európskych spoločenstiev pre sociálne zabezpečenie migrujúcich pracovníkov

| 29.6.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 175/83 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 175/83

---

ROZHODNUTIE č. 207

zo 7. apríla 2006

o výklade článku 76 a článku 79 ods. 3 nariadenia (EHS) č. 1408/71 a článku 10 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 574/72, týkajúcich sa súbehu rodinných dávok a prídavkov

(Text s významom pre EHP a dohodu EÚ/Švajčiarsko)

(2006/442/ES)

SPRÁVNA KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV PRE SOCIÁLNE ZABEZPEČENIE MIGRUJÚCICH PRACOVNÍKOV,

so zreteľom na článok 81 písm. a) nariadenia Rady (EHS) č. 1408/71 zo 14. júna 1971 o uplatňovaní systémov sociálneho zabezpečenia na zamestnancov, samostatne zárobkovo činné osoby a ich rodinných príslušníkov pohybujúcich sa v rámci Spoločenstva (1), podľa ktorého je správna komisia zodpovedná za riešenie všetkých administratívnych otázok súvisiacich s nariadením (EHS) č. 1408/71 a následnými nariadeniami,

so zreteľom na články 76 a 79 ods. 3 uvedeného nariadenia a na článok 10 ods. 1 nariadenia Rady (EHS) č. 574/72 (2),

keďže:

| (1) | Je dôležité poznať rozsah rodinných dávok alebo rodinných prídavkov, splatných „z dôvodu vykonávania zamestnania“ alebo „na základe výkonu zárobkovej činnosti“, ako je uvedené v článku 76 a v článku 79 ods. 3 nariadenia (EHS) č. 1408/71. |
| --- | --- |

(1)

Je dôležité poznať rozsah rodinných dávok alebo rodinných prídavkov, splatných „z dôvodu vykonávania zamestnania“ alebo „na základe výkonu zárobkovej činnosti“, ako je uvedené v článku 76 a v článku 79 ods. 3 nariadenia (EHS) č. 1408/71.

| (2) | Ak sú rodinné dávky splatné dvom rôznym osobám počas rovnakého obdobia na toho istého rodinného príslušníka podľa právnych predpisov jedného štátu a aj podľa právnych predpisov štátu, na území ktorého majú rodinní príslušníci bydlisko, nárok na rodinné dávky alebo rodinné prídavky podľa právnych predpisov prvého štátu sa pozastaví až do výšky rodinných dávok poskytnutých podľa právnych predpisov druhého štátu, v súlade s článkom 76 nariadenia (EHS) č. 1408/71, ak sú rodinné dávky splatné “z dôvodu vykonávania zamestnania” podľa právnych predpisov druhého štátu. Článok 79 ods. 3 nariadenia (EHS) č. 1408/71 obsahuje podobné ustanovenie týkajúce sa dávok pre dôchodcov a siroty. |
| --- | --- |

(2)

Ak sú rodinné dávky splatné dvom rôznym osobám počas rovnakého obdobia na toho istého rodinného príslušníka podľa právnych predpisov jedného štátu a aj podľa právnych predpisov štátu, na území ktorého majú rodinní príslušníci bydlisko, nárok na rodinné dávky alebo rodinné prídavky podľa právnych predpisov prvého štátu sa pozastaví až do výšky rodinných dávok poskytnutých podľa právnych predpisov druhého štátu, v súlade s článkom 76 nariadenia (EHS) č. 1408/71, ak sú rodinné dávky splatné “z dôvodu vykonávania zamestnania” podľa právnych predpisov druhého štátu. Článok 79 ods. 3 nariadenia (EHS) č. 1408/71 obsahuje podobné ustanovenie týkajúce sa dávok pre dôchodcov a siroty.

| (3) | V článku 76 a v článku 79 ods. 3 nariadenia (EHS) č. 1408/71 sa nerozlišujú dávky alebo prídavky, splatné z dôvodu zamestnania neodmeňovaného mzdou alebo výkonu zárobkovej činnosti a dávky, splatné z dôvodu zamestnania odmeňovaného mzdou alebo výkonu zárobkovej činnosti. |
| --- | --- |

(3)

V článku 76 a v článku 79 ods. 3 nariadenia (EHS) č. 1408/71 sa nerozlišujú dávky alebo prídavky, splatné z dôvodu zamestnania neodmeňovaného mzdou alebo výkonu zárobkovej činnosti a dávky, splatné z dôvodu zamestnania odmeňovaného mzdou alebo výkonu zárobkovej činnosti.

| (4) | V právnych predpisoch niektorých členských štátov sa okrem toho stanovuje, že obdobia pozastavenia alebo prerušenia skutočného zamestnania alebo výkonu zárobkovej činnosti z dôvodu dovolenky, nezamestnanosti, dočasnej pracovnej neschopnosti, štrajku alebo výluky sa považujú za obdobia zamestnania alebo obdobia výkonu zárobkovej činnosti na získanie nároku na rodinné dávky alebo rodinné prídavky, alebo sa považujú za obdobia neaktivity, a kde je to vhodné, vedú, buď samy osebe, alebo v dôsledku predchádzajúceho zamestnania alebo výkonu zárobkovej činnosti, k vyplácaniu rodinných dávok alebo rodinných prídavkov. |
| --- | --- |

(4)

V právnych predpisoch niektorých členských štátov sa okrem toho stanovuje, že obdobia pozastavenia alebo prerušenia skutočného zamestnania alebo výkonu zárobkovej činnosti z dôvodu dovolenky, nezamestnanosti, dočasnej pracovnej neschopnosti, štrajku alebo výluky sa považujú za obdobia zamestnania alebo obdobia výkonu zárobkovej činnosti na získanie nároku na rodinné dávky alebo rodinné prídavky, alebo sa považujú za obdobia neaktivity, a kde je to vhodné, vedú, buď samy osebe, alebo v dôsledku predchádzajúceho zamestnania alebo výkonu zárobkovej činnosti, k vyplácaniu rodinných dávok alebo rodinných prídavkov.

| (5) | S cieľom vyhnúť sa akýmkoľvek pochybnostiam vo výklade je dôležité určiť rozsah významu výrazov „vykonávanie zamestnania“ a „výkon zárobkovej činnosti“. |
| --- | --- |

(5)

S cieľom vyhnúť sa akýmkoľvek pochybnostiam vo výklade je dôležité určiť rozsah významu výrazov „vykonávanie zamestnania“ a „výkon zárobkovej činnosti“.

| (6) | Je rovnako dôležité poznať rozsah významu výrazu „zárobková činnosť“, ako je uvedené v článku 10 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 574/72. |
| --- | --- |

(6)

Je rovnako dôležité poznať rozsah významu výrazu „zárobková činnosť“, ako je uvedené v článku 10 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 574/72.

| (7) | Ak sú rodinné dávky alebo prídavky splatné dvom rôznym osobám počas rovnakého obdobia na toho istého rodinného príslušníka podľa právnych predpisov jedného štátu a aj podľa právnych predpisov druhého štátu, podľa ktorých získanie nároku na dávky nepodlieha podmienkam, podľa ktorých sa riadi poistenie, zamestnanie alebo samostatná zárobková činnosť, nárok na rodinné dávky podľa právnych predpisov prvého štátu sa pozastaví až do výšky rodinných dávok, stanovenej podľa právnych predpisov druhého štátu, v súlade s článkom 10 ods. 1 písm. b) bod i) nariadenia (EHS) č. 574/72, keď sa zárobková činnosť vykonáva v druhom štáte. Článok 10 ods. 1 písm. b) bod ii) nariadenia (EHS) č. 574/72 obsahuje podobné ustanovenie týkajúce sa dávok pre dôchodcov a siroty. |
| --- | --- |

(7)

Ak sú rodinné dávky alebo prídavky splatné dvom rôznym osobám počas rovnakého obdobia na toho istého rodinného príslušníka podľa právnych predpisov jedného štátu a aj podľa právnych predpisov druhého štátu, podľa ktorých získanie nároku na dávky nepodlieha podmienkam, podľa ktorých sa riadi poistenie, zamestnanie alebo samostatná zárobková činnosť, nárok na rodinné dávky podľa právnych predpisov prvého štátu sa pozastaví až do výšky rodinných dávok, stanovenej podľa právnych predpisov druhého štátu, v súlade s článkom 10 ods. 1 písm. b) bod i) nariadenia (EHS) č. 574/72, keď sa zárobková činnosť vykonáva v druhom štáte. Článok 10 ods. 1 písm. b) bod ii) nariadenia (EHS) č. 574/72 obsahuje podobné ustanovenie týkajúce sa dávok pre dôchodcov a siroty.

| (8) | Pokiaľ ide o súbeh rodinných dávok alebo prídavkov, účelom článku 10 ods. 1 je priznať výkonu zárobkovej činnosti v členskom štáte, kde nárok na rodinné dávky alebo prídavky nevyplýva z výkonu takejto činnosti, rovnaký účinok ako v členských štátoch, kde tento nárok vzniká z výkonu takejto činnosti. Články 76 a 79 ods. 3 nariadenia (EHS) č. 1408/71 a článok 10 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 574/72 by sa mali vykladať rovnako. |
| --- | --- |

(8)

Pokiaľ ide o súbeh rodinných dávok alebo prídavkov, účelom článku 10 ods. 1 je priznať výkonu zárobkovej činnosti v členskom štáte, kde nárok na rodinné dávky alebo prídavky nevyplýva z výkonu takejto činnosti, rovnaký účinok ako v členských štátoch, kde tento nárok vzniká z výkonu takejto činnosti. Články 76 a 79 ods. 3 nariadenia (EHS) č. 1408/71 a článok 10 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 574/72 by sa mali vykladať rovnako.

| (9) | V prípade, ak bol pracovníkov štatút aktívneho zamestnania pozastavený z dôvodu jeho neplatenej dovolenky po narodení dieťaťa a na účely starostlivosti o toto dieťa, Súdny dvor Európskych spoločenstiev sa odvolal na článok 73 nariadenia (EHS) č. 1408/71 v spojení s článkom 13 ods. 2 písm. a) nariadenia (EHS) č. 1408/71 (3). Takáto neplatená dovolenka sa preto musí takisto kvalifikovať ako vykonávanie zamestnania alebo výkon zárobkovej činnosti na účely článkov 76 a 79 ods. 3 nariadenia (EHS) č. 1408/71, ako aj na účely článku 10 ods.1 nariadenia (EHS) č. 574/72. V tejto súvislosti súd zdôraznil, že uvedené ustanovenia sa môžu uplatňovať len dovtedy, kým má príslušná osoba štatút zamestnanca alebo samostatne zárobkovo činnej osoby v zmysle článku 1 písm. a) nariadenia (EHS) č. 1408/71, v ktorom sa vyžaduje, aby sa na dotknutú osobu vzťahovala aspoň jedna oblasť sociálneho zabezpečenia. Osoby na neplatenej dovolenke, na ktoré sa už nevzťahuje žiadny systém sociálneho zabezpečenia príslušného členského štátu, sú z nich vylúčené. |
| --- | --- |

(9)

V prípade, ak bol pracovníkov štatút aktívneho zamestnania pozastavený z dôvodu jeho neplatenej dovolenky po narodení dieťaťa a na účely starostlivosti o toto dieťa, Súdny dvor Európskych spoločenstiev sa odvolal na článok 73 nariadenia (EHS) č. 1408/71 v spojení s článkom 13 ods. 2 písm. a) nariadenia (EHS) č. 1408/71 (3). Takáto neplatená dovolenka sa preto musí takisto kvalifikovať ako vykonávanie zamestnania alebo výkon zárobkovej činnosti na účely článkov 76 a 79 ods. 3 nariadenia (EHS) č. 1408/71, ako aj na účely článku 10 ods.1 nariadenia (EHS) č. 574/72. V tejto súvislosti súd zdôraznil, že uvedené ustanovenia sa môžu uplatňovať len dovtedy, kým má príslušná osoba štatút zamestnanca alebo samostatne zárobkovo činnej osoby v zmysle článku 1 písm. a) nariadenia (EHS) č. 1408/71, v ktorom sa vyžaduje, aby sa na dotknutú osobu vzťahovala aspoň jedna oblasť sociálneho zabezpečenia. Osoby na neplatenej dovolenke, na ktoré sa už nevzťahuje žiadny systém sociálneho zabezpečenia príslušného členského štátu, sú z nich vylúčené.

| (10) | Vzhľadom na rozličné systémy pre neplatenú dovolenku v členských štátoch a na pokračujúce zmeny vo vnútroštátnych právnych predpisoch môže existovať len neúplný zoznam prípadov, keď sa osoba čerpajúca dovolenku pokladá za osobu vykonávajúcu zamestnanie alebo zárobkovú činnosť. Preto nie je vhodné definovať všetky prípady, v ktorých sa takáto neplatená dovolenka rovná výkonu zamestnania alebo zárobkovej činnosti, a tie prípady, kde potrebné úzke spojenie so zárobkovou činnosťou neexistuje.
  Konajúc v súlade s podmienkami ustanovenými v článku 80 ods. 3 nariadenia (EHS) č. 1408/71, |
| --- | --- |

(10)

Vzhľadom na rozličné systémy pre neplatenú dovolenku v členských štátoch a na pokračujúce zmeny vo vnútroštátnych právnych predpisoch môže existovať len neúplný zoznam prípadov, keď sa osoba čerpajúca dovolenku pokladá za osobu vykonávajúcu zamestnanie alebo zárobkovú činnosť. Preto nie je vhodné definovať všetky prípady, v ktorých sa takáto neplatená dovolenka rovná výkonu zamestnania alebo zárobkovej činnosti, a tie prípady, kde potrebné úzke spojenie so zárobkovou činnosťou neexistuje.

Konajúc v súlade s podmienkami ustanovenými v článku 80 ods. 3 nariadenia (EHS) č. 1408/71,

ROZHODLA TAKTO:

| 1. | Na účely článku 76 a článku 79 ods. 3 nariadenia (EHS) č. 1408/71 sa rodinné dávky alebo rodinné prídavky považujú za splatné „z dôvodu vykonávania zamestnania“ alebo „na základe výkonu zárobkovej činnosti“ najmä:






  a) | ak príslušná osoba skutočne vykonáva zamestnanie alebo ak vykonáva zárobkovú činnosť, odmeňovanú mzdou alebo neodmeňovanú mzdou; a aj |
| --- | --- | --- |

1.

Na účely článku 76 a článku 79 ods. 3 nariadenia (EHS) č. 1408/71 sa rodinné dávky alebo rodinné prídavky považujú za splatné „z dôvodu vykonávania zamestnania“ alebo „na základe výkonu zárobkovej činnosti“ najmä:

a)

ak príslušná osoba skutočne vykonáva zamestnanie alebo ak vykonáva zárobkovú činnosť, odmeňovanú mzdou alebo neodmeňovanú mzdou; a aj

| b) | počas každého obdobia dočasného pozastavenia takéhoto zamestnania alebo výkonu zárobkovej činnosti






  i) | v dôsledku choroby, materstva, pracovného úrazu, choroby z povolania alebo nezamestnanosti dovtedy, kým sú mzdy alebo dávky, s výnimkou dôchodkov, splatné vzhľadom na tieto nepredvídané okolnosti; alebo |
| --- | --- | --- |

b)

počas každého obdobia dočasného pozastavenia takéhoto zamestnania alebo výkonu zárobkovej činnosti

i)

v dôsledku choroby, materstva, pracovného úrazu, choroby z povolania alebo nezamestnanosti dovtedy, kým sú mzdy alebo dávky, s výnimkou dôchodkov, splatné vzhľadom na tieto nepredvídané okolnosti; alebo

| ii) | počas platenej dovolenky, štrajku alebo výluky; alebo |
| --- | --- |

ii)

počas platenej dovolenky, štrajku alebo výluky; alebo

| iii) | počas neplatenej dovolenky na účely starostlivosti o dieťa dovtedy, pokiaľ sa táto dovolenka považuje za rovnocennú takémuto zamestnaniu alebo zárobkovej činnosti v súlade s príslušnými právnymi predpismi. |
| --- | --- |

iii)

počas neplatenej dovolenky na účely starostlivosti o dieťa dovtedy, pokiaľ sa táto dovolenka považuje za rovnocennú takémuto zamestnaniu alebo zárobkovej činnosti v súlade s príslušnými právnymi predpismi.

| 2. | Na účely článku 10 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 574/72 sa za „výkon zárobkovej činnosti“ považuje najmä:






  a) | skutočné vykonávanie každej zárobkovej činnosti, odmeňovanej mzdou alebo neodmeňovanej mzdou; a aj |
| --- | --- | --- |

2.

Na účely článku 10 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 574/72 sa za „výkon zárobkovej činnosti“ považuje najmä:

a)

skutočné vykonávanie každej zárobkovej činnosti, odmeňovanej mzdou alebo neodmeňovanej mzdou; a aj

| b) | dočasné pozastavenie takejto zárobkovej činnosti






  i) | v dôsledku choroby, materstva, pracovného úrazu, choroby z povolania alebo nezamestnanosti dovtedy, kým sú mzdy alebo dávky, s výnimkou dôchodkov, splatné vzhľadom na tieto nepredvídané okolnosti; alebo |
| --- | --- | --- |

b)

dočasné pozastavenie takejto zárobkovej činnosti

i)

v dôsledku choroby, materstva, pracovného úrazu, choroby z povolania alebo nezamestnanosti dovtedy, kým sú mzdy alebo dávky, s výnimkou dôchodkov, splatné vzhľadom na tieto nepredvídané okolnosti; alebo

| ii) | počas platenej dovolenky, štrajku alebo výluky; alebo |
| --- | --- |

ii)

počas platenej dovolenky, štrajku alebo výluky; alebo

| iii) | počas neplatenej dovolenky na účely starostlivosti o dieťa dovtedy, pokiaľ sa táto dovolenka považuje za rovnocennú takejto zárobkovej činnosti v súlade s príslušnými právnymi predpismi. |
| --- | --- |

iii)

počas neplatenej dovolenky na účely starostlivosti o dieťa dovtedy, pokiaľ sa táto dovolenka považuje za rovnocennú takejto zárobkovej činnosti v súlade s príslušnými právnymi predpismi.

| 3. | Týmto rozhodnutím sa nahrádza rozhodnutie č. 119 z 24. februára 1983. Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť v prvý deň po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. |
| --- | --- |

3.

Týmto rozhodnutím sa nahrádza rozhodnutie č. 119 z 24. februára 1983. Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť v prvý deň po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

predseda správnej komisie

Bernhard SPIEGEL

---

(1)  Ú. v. ES L 149, 5.7.1971, s. 2. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 629/2006 (Ú. v. EÚ L 114, 27.4.2006, s. 1).

1

(2)  Ú. v. ES L 74, 27.3.1972, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 629/2006.

2

(3)  Rozsudok zo 7. júna 2005 vo veci C-543/03 „Dodl a Oberhollenzer/Tiroler Gebietskrankenkasse“

3

---

EURÓPSKY HOSPODÁRSKY PRIESTOR

Spoločný výbor EHP

| 29.6.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 175/86 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 175/86

---

ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EHP

č. 42/2006

z 28. apríla 2006,

ktorým sa mení a dopĺňa príloha I (Veterinárne a fytosanitárne záležitosti) k Dohode o EHP

SPOLOČNÝ VÝBOR EHP,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore zmenenú a doplnenú protokolom, ktorým sa upravuje Dohoda o Európskom hospodárskom priestore, ďalej len „dohoda“, a najmä na jej článok 98,

keďže:

| (1) | Príloha I k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 1/2006 z 27. januára 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Príloha I k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 1/2006 z 27. januára 2006 (1).

| (2) | Nariadenie Komisie (ES) č. 1053/2003 z 19. júna 2003, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001, pokiaľ ide o zrýchlené testy (2), sa má začleniť do dohody. |
| --- | --- |

(2)

Nariadenie Komisie (ES) č. 1053/2003 z 19. júna 2003, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001, pokiaľ ide o zrýchlené testy (2), sa má začleniť do dohody.

| (3) | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1128/2003 zo 16. júna 2003, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 999/2001, pokiaľ ide o predĺženie doby pre prechodné opatrenia (3), sa má začleniť do dohody. |
| --- | --- |

(3)

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1128/2003 zo 16. júna 2003, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 999/2001, pokiaľ ide o predĺženie doby pre prechodné opatrenia (3), sa má začleniť do dohody.

| (4) | Nariadenie Komisie (ES) č. 1139/2003 z 27. júna 2003, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 týkajúce sa programov monitorovania a špecifikovaného rizikového materiálu (4), sa má začleniť do dohody. |
| --- | --- |

(4)

Nariadenie Komisie (ES) č. 1139/2003 z 27. júna 2003, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 týkajúce sa programov monitorovania a špecifikovaného rizikového materiálu (4), sa má začleniť do dohody.

| (5) | Nariadenie Komisie (ES) č. 1234/2003 z 10. júla 2003, ktorým sa menia a dopĺňajú prílohy I, IV a XI nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 a nariadenie (ES) č. 1326/2001, pokiaľ ide o prenosné spongiformné encefalopatie a krmivo (5), sa má začleniť do dohody. |
| --- | --- |

(5)

Nariadenie Komisie (ES) č. 1234/2003 z 10. júla 2003, ktorým sa menia a dopĺňajú prílohy I, IV a XI nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 a nariadenie (ES) č. 1326/2001, pokiaľ ide o prenosné spongiformné encefalopatie a krmivo (5), sa má začleniť do dohody.

| (6) | Nariadenie Komisie (ES) č. 1809/2003 z 15. októbra 2003, ktoré mení a dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 vzhľadom na pravidlá dovozu živého hovädzieho dobytka a výrobkov hovädzieho, ovčieho a kozieho pôvodu z Kostariky a Novej Kaledónie (6), sa má začleniť do dohody. |
| --- | --- |

(6)

Nariadenie Komisie (ES) č. 1809/2003 z 15. októbra 2003, ktoré mení a dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 vzhľadom na pravidlá dovozu živého hovädzieho dobytka a výrobkov hovädzieho, ovčieho a kozieho pôvodu z Kostariky a Novej Kaledónie (6), sa má začleniť do dohody.

| (7) | Nariadenie Komisie (ES) č. 1915/2003 z 30. októbra 2003, ktorým sa menia a dopĺňajú prílohy VII, VIII a IX k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001, pokiaľ ide o obchod a dovoz oviec a kôz a ustanovenia po potvrdení prenosných spongiformných encefalopatií hovädzieho dobytka, oviec a kôz (7), sa má začleniť do dohody. |
| --- | --- |

(7)

Nariadenie Komisie (ES) č. 1915/2003 z 30. októbra 2003, ktorým sa menia a dopĺňajú prílohy VII, VIII a IX k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001, pokiaľ ide o obchod a dovoz oviec a kôz a ustanovenia po potvrdení prenosných spongiformných encefalopatií hovädzieho dobytka, oviec a kôz (7), sa má začleniť do dohody.

| (8) | Nariadenie Komisie (ES) č. 2245/2003 z 19. decembra 2003, ktorým sa mení a dopĺňa príloha III k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ohľadne monitorovania prenosnej spongiformnej encefalopatie u oviec a kôz (8), sa má začleniť do dohody. |
| --- | --- |

(8)

Nariadenie Komisie (ES) č. 2245/2003 z 19. decembra 2003, ktorým sa mení a dopĺňa príloha III k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ohľadne monitorovania prenosnej spongiformnej encefalopatie u oviec a kôz (8), sa má začleniť do dohody.

| (9) | Nariadenie Komisie (ES) č. 876/2004 z 29. apríla 2004, ktorým sa mení a dopĺňa príloha VIII k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001, pokiaľ ide o obchod s ovcami a kozami určenými na chov (9), sa má začleniť do dohody. |
| --- | --- |

(9)

Nariadenie Komisie (ES) č. 876/2004 z 29. apríla 2004, ktorým sa mení a dopĺňa príloha VIII k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001, pokiaľ ide o obchod s ovcami a kozami určenými na chov (9), sa má začleniť do dohody.

| (10) | Nariadenie (ES) č. 1234/2003 ruší rozhodnutie Rady 2000/766/ES (10) a rozhodnutie Komisie 2001/9/ES (11), ktoré sú začlenené do dohody a ktoré sa majú následne zrušiť. |
| --- | --- |

(10)

Nariadenie (ES) č. 1234/2003 ruší rozhodnutie Rady 2000/766/ES (10) a rozhodnutie Komisie 2001/9/ES (11), ktoré sú začlenené do dohody a ktoré sa majú následne zrušiť.

| (11) | Toto rozhodnutie sa nevzťahuje na Island a Lichtenštajnsko, |
| --- | --- |

(11)

Toto rozhodnutie sa nevzťahuje na Island a Lichtenštajnsko,

ROZHODOL TAKTO:

Článok 1

Kapitola I prílohy I k dohode sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | V bode 12 [nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001] v časti 7.1 sa dopĺňajú tieto zarážky:






  „— | 32003 R 1053: nariadenie Komisie (ES) č. 1053/2003 z 19. júna 2003 (Ú. v. EÚ L 152, 20.6.2003, s. 8), |
| --- | --- | --- |

1.

V bode 12 [nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001] v časti 7.1 sa dopĺňajú tieto zarážky:

„—

32003 R 1053: nariadenie Komisie (ES) č. 1053/2003 z 19. júna 2003 (Ú. v. EÚ L 152, 20.6.2003, s. 8),

| — | 32003 R 1128: nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1128/2003 zo 16. júna 2003 (Ú. v. EÚ L 160, 28.6.2003, s. 1), |
| --- | --- |

—

32003 R 1128: nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1128/2003 zo 16. júna 2003 (Ú. v. EÚ L 160, 28.6.2003, s. 1),

| — | 32003 R 1139: nariadenie Komisie (ES) č. 1139/2003 z 27. júna 2003 (Ú. v. EÚ L 160, 28.6.2003, s. 22), |
| --- | --- |

—

32003 R 1139: nariadenie Komisie (ES) č. 1139/2003 z 27. júna 2003 (Ú. v. EÚ L 160, 28.6.2003, s. 22),

| — | 32003 R 1234: nariadenie Komisie (ES) č. 1234/2003 z 10. júla 2003 (Ú. v. EÚ L 173, 11.7.2003, s. 6), |
| --- | --- |

—

32003 R 1234: nariadenie Komisie (ES) č. 1234/2003 z 10. júla 2003 (Ú. v. EÚ L 173, 11.7.2003, s. 6),

| — | 32003 R 1809: nariadenie Komisie (ES) č. 1809/2003 z 15. októbra 2003 (Ú. v. EÚ L 265, 16.10.2003, s. 10), |
| --- | --- |

—

32003 R 1809: nariadenie Komisie (ES) č. 1809/2003 z 15. októbra 2003 (Ú. v. EÚ L 265, 16.10.2003, s. 10),

| — | 32003 R 1915: nariadenie Komisie (ES) č. 1915/2003 z 30. októbra 2003 (Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2003, s. 29), |
| --- | --- |

—

32003 R 1915: nariadenie Komisie (ES) č. 1915/2003 z 30. októbra 2003 (Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2003, s. 29),

| — | 32003 R 2245: nariadenie Komisie (ES) č. 2245/2003 z 19. decembra 2003 (Ú. v. EÚ L 333, 20.12.2003, s. 28), |
| --- | --- |

—

32003 R 2245: nariadenie Komisie (ES) č. 2245/2003 z 19. decembra 2003 (Ú. v. EÚ L 333, 20.12.2003, s. 28),

| — | 32004 R 0876: nariadenie Komisie (ES) č. 876/2004 z 29. apríla 2004 (Ú. v. EÚ L 162, 30.4.2004, s. 52).“ |
| --- | --- |

—

32004 R 0876: nariadenie Komisie (ES) č. 876/2004 z 29. apríla 2004 (Ú. v. EÚ L 162, 30.4.2004, s. 52).“

| 2. | Znenie úpravy v bode 12 [nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001] v časti 7.1 sa mení a dopĺňa takto:






  1. | Úpravy B a C sa rušia. |
| --- | --- | --- |

2.

Znenie úpravy v bode 12 [nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001] v časti 7.1 sa mení a dopĺňa takto:

1.

Úpravy B a C sa rušia.

| 2. | Súčasné znenie úpravy D sa stáva znením úpravy B. |
| --- | --- |

2.

Súčasné znenie úpravy D sa stáva znením úpravy B.

| 3. | Znenie úpravy v bode 11 (rozhodnutie Rady 2000/766/ES) v časti 7.1 a v bode 16 (rozhodnutie Komisie 2001/9/ES) v časti 7.2 sa ruší. |
| --- | --- |

3.

Znenie úpravy v bode 11 (rozhodnutie Rady 2000/766/ES) v časti 7.1 a v bode 16 (rozhodnutie Komisie 2001/9/ES) v časti 7.2 sa ruší.

Článok 2

Znenie nariadení (ES) č. 1053/2003, (ES) č. 1128/2005, (ES) č. 1139/2003, (ES) č. 1234/2003, (ES) č. 1809/2003, (ES) č. 1915/2003, (ES) č. 2245/2003 a (ES) č. 876/2004 v nórskom jazyku, ktoré bude uverejnené v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, je autentické.

Článok 3

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 29. apríla 2006 pod podmienkou, že Spoločnému výboru EHP budú zaslané všetky oznámenia podľa článku 103 ods. 1 dohody (12).

Článok 4

Toto rozhodnutie sa uverejní v oddiele EHP Úradného vestníka Európskej únie a v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie.

V Bruseli 28. apríla 2006

Za Spoločný výbor EHP

predseda

R. WRIGHT

---

(1)  Ú. v. EÚ L 92, 30.3.2006, s. 17.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 152, 20.6.2003, s. 8.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 160, 28.6.2003, s. 1.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 160, 28.6.2003, s. 22.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 173, 11.7.2003, s. 6.

5

(6)  Ú. v. EÚ L 265, 16.10.2003, s. 10.

6

(7)  Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2003, s. 29.

7

(8)  Ú. v. EÚ L 333, 20.12.2003, s. 28.

8

(9)  Ú. v. EÚ L 162, 30.4.2004, s. 52.

9

(10)  Ú. v. ES L 306, 7.12.2000, s. 32.

10

(11)  Ú. v. ES L 2, 5.1.2001, s. 32.

11

(12)  Nie sú uvedené žiadne ústavné požiadavky.

12

---

| 29.6.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 175/89 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 175/89

---

ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EHP

č. 43/2006

z 28. apríla 2006,

ktorým sa mení a dopĺňa príloha I (Veterinárne a fytosanitárne záležitosti) k Dohode o EHP

SPOLOČNÝ VÝBOR EHP,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore zmenenú a doplnenú protokolom, ktorým sa upravuje Dohoda o Európskom hospodárskom priestore, ďalej len „dohoda“, a najmä na jej článok 98,

keďže:

| (1) | Príloha I k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 19/2006 z 10. marca 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Príloha I k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 19/2006 z 10. marca 2006 (1).

| (2) | Nariadenie Komisie (ES) č. 1810/2005 zo 4. novembra 2005 o novom povolení doplnkovej látky v krmivách na obdobie desiatich rokov, trvalom povolení určitých doplnkových látok v krmivách a dočasnom povolení nových možností použitia určitých už povolených doplnkových látok v krmivách (2) sa má začleniť do dohody. |
| --- | --- |

(2)

Nariadenie Komisie (ES) č. 1810/2005 zo 4. novembra 2005 o novom povolení doplnkovej látky v krmivách na obdobie desiatich rokov, trvalom povolení určitých doplnkových látok v krmivách a dočasnom povolení nových možností použitia určitých už povolených doplnkových látok v krmivách (2) sa má začleniť do dohody.

| (3) | Nariadenie Komisie (ES) č. 1811/2005 zo 4. novembra 2005 o dočasnom a trvalom povolení niektorých doplnkových látok do krmív a dočasnom povolení nového použitia už povolenej doplnkovej látky do krmív (3), korigendum v Ú. v. EÚ L 10, 14.1.2006, s. 72, sa má začleniť do dohody. |
| --- | --- |

(3)

Nariadenie Komisie (ES) č. 1811/2005 zo 4. novembra 2005 o dočasnom a trvalom povolení niektorých doplnkových látok do krmív a dočasnom povolení nového použitia už povolenej doplnkovej látky do krmív (3), korigendum v Ú. v. EÚ L 10, 14.1.2006, s. 72, sa má začleniť do dohody.

| (4) | Nariadenie Komisie (ES) č. 1812/2005 zo 4. novembra 2005, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 490/2004, (ES) č. 1288/2004, (ES) č. 521/2005 a (ES) č. 833/2005, pokiaľ ide o podmienky na povolenie určitých doplnkových látok v krmivách, patriacich do skupiny enzýmov a mikroorganizmov (4), sa má začleniť do dohody, |
| --- | --- |

(4)

Nariadenie Komisie (ES) č. 1812/2005 zo 4. novembra 2005, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 490/2004, (ES) č. 1288/2004, (ES) č. 521/2005 a (ES) č. 833/2005, pokiaľ ide o podmienky na povolenie určitých doplnkových látok v krmivách, patriacich do skupiny enzýmov a mikroorganizmov (4), sa má začleniť do dohody,

ROZHODOL TAKTO:

Článok 1

Kapitola II prílohy I k dohode sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | V bodoch 1zm [nariadenie Komisie (ES) č. 490/2004], 1zt [nariadenie Komisie (ES) č. 1288/2004], 1zzi [nariadenie Komisie (ES) č. 521/2005] a 1zzk [nariadenie Komisie (ES) č. 833/2005] sa dopĺňa toto:
  „zmenené a doplnené:






  — | 32005 R 1812: nariadenie Komisie (ES) č. 1812/2005 zo 4. novembra 2005 (Ú. v. EÚ L 291, 5.11.2005, s. 18).“ |
| --- | --- | --- |

1.

V bodoch 1zm [nariadenie Komisie (ES) č. 490/2004], 1zt [nariadenie Komisie (ES) č. 1288/2004], 1zzi [nariadenie Komisie (ES) č. 521/2005] a 1zzk [nariadenie Komisie (ES) č. 833/2005] sa dopĺňa toto:

„zmenené a doplnené:

—

32005 R 1812: nariadenie Komisie (ES) č. 1812/2005 zo 4. novembra 2005 (Ú. v. EÚ L 291, 5.11.2005, s. 18).“

| 2. | Za bod 1zzp [nariadenie Komisie (ES) č. 1459/2005] sa vkladajú tieto body:






  „1zzq. | 32005 R 1810: Nariadenie Komisie (ES) č. 1810/2005 zo 4. novembra 2005 o novom povolení doplnkovej látky v krmivách na obdobie desiatich rokov, trvalom povolení určitých doplnkových látok v krmivách a dočasnom povolení nových možností použitia určitých už povolených doplnkových látok v krmivách (Ú. v. EÚ L 291, 5.11.2005, s. 5). |
| --- | --- | --- |

2.

Za bod 1zzp [nariadenie Komisie (ES) č. 1459/2005] sa vkladajú tieto body:

„1zzq.

32005 R 1810: Nariadenie Komisie (ES) č. 1810/2005 zo 4. novembra 2005 o novom povolení doplnkovej látky v krmivách na obdobie desiatich rokov, trvalom povolení určitých doplnkových látok v krmivách a dočasnom povolení nových možností použitia určitých už povolených doplnkových látok v krmivách (Ú. v. EÚ L 291, 5.11.2005, s. 5).

| 1zzr. | 32005 R 1811: Nariadenie Komisie (ES) č. 1811/2005 zo 4. novembra 2005 o dočasnom a trvalom povolení niektorých doplnkových látok do krmív a dočasnom povolení nového použitia už povolenej doplnkovej látky do krmív (Ú. v. EÚ L 291, 5.11.2005, s. 12), korigendum v Ú. v. EÚ L 10, 14.1.2006, s. 72.“ |
| --- | --- |

1zzr.

32005 R 1811: Nariadenie Komisie (ES) č. 1811/2005 zo 4. novembra 2005 o dočasnom a trvalom povolení niektorých doplnkových látok do krmív a dočasnom povolení nového použitia už povolenej doplnkovej látky do krmív (Ú. v. EÚ L 291, 5.11.2005, s. 12), korigendum v Ú. v. EÚ L 10, 14.1.2006, s. 72.“

Článok 2

Znenie nariadení (ES) č. 1810/2005, (ES) č. 1811/2005, korigendum v Ú. v. EÚ L 10, 14.1.2006, s. 72, a (ES) č. 1812/2005 v islandskom a nórskom jazyku, ktoré bude uverejnené v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, je autentické.

Článok 3

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 29. apríla 2006 pod podmienkou, že Spoločnému výboru EHP budú zaslané všetky oznámenia podľa článku 103 ods. 1 dohody (5).

Článok 4

Toto rozhodnutie sa uverejní v oddiele EHP Úradného vestníka Európskej únie a v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie.

V Bruseli 28. apríla 2006

Za Spoločný výbor EHP

predseda

R. WRIGHT

---

(1)  Ú. v. EÚ L 147, 1.6.2006, s. 43.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 291, 5.11.2005, s. 5.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 291, 5.11.2005, s. 12.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 291, 5.11.2005, s. 18.

4

(5)  Nie sú uvedené žiadne ústavné požiadavky.

5

---

| 29.6.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 175/91 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 175/91

---

ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EHP

č. 44/2006

z 28. apríla 2006,

ktorým sa mení a dopĺňa príloha II (Technické predpisy, normy, skúšky a certifikácia) k Dohode o EHP

SPOLOČNÝ VÝBOR EHP,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore zmenenú a doplnenú protokolom, ktorým sa upravuje Dohoda o Európskom hospodárskom priestore, ďalej len „dohoda“, a najmä na jej článok 98,

keďže:

| (1) | Príloha II k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 113/2005 z 30. septembra 2005 (1). |
| --- | --- |

(1)

Príloha II k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 113/2005 z 30. septembra 2005 (1).

| (2) | Smernica Komisie 2005/67/ES z 18. októbra 2005, ktorou sa menia a dopĺňajú na účely ich prispôsobenia prílohy I a II k smernici Rady 86/298/EHS, prílohy I a II k smernici Rady 87/402/EHS a prílohy I, II a III k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2003/37/ES o schvaľovaní typov poľnohospodárskych a lesných traktorov (2), sa má začleniť do dohody, |
| --- | --- |

(2)

Smernica Komisie 2005/67/ES z 18. októbra 2005, ktorou sa menia a dopĺňajú na účely ich prispôsobenia prílohy I a II k smernici Rady 86/298/EHS, prílohy I a II k smernici Rady 87/402/EHS a prílohy I, II a III k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2003/37/ES o schvaľovaní typov poľnohospodárskych a lesných traktorov (2), sa má začleniť do dohody,

ROZHODOL TAKTO:

Článok 1

V bodoch 20 (smernica Rady 86/298/EHS), 22 (smernica Rady 87/402/EHS) a 28 (smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/37/ES) kapitoly II prílohy II k dohode sa dopĺňa táto zarážka:

| „— | 32005 L 0067: smernica Komisie 2005/67/ES z 18. októbra 2005 (Ú. v. EÚ L 273, 19.10.2005, s. 17).“ |
| --- | --- |

„—

32005 L 0067: smernica Komisie 2005/67/ES z 18. októbra 2005 (Ú. v. EÚ L 273, 19.10.2005, s. 17).“

Článok 2

Znenie smernice 2005/67/ES v islandskom a nórskom jazyku, ktoré bude uverejnené v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, je autentické.

Článok 3

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 29. apríla 2006 pod podmienkou, že Spoločnému výboru EHP budú zaslané všetky oznámenia podľa článku 103 ods. 1 dohody (3).

Článok 4

Toto rozhodnutie sa uverejní v oddiele EHP Úradného vestníka Európskej únie a v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie.

V Bruseli 28. apríla 2006

Za Spoločný výbor EHP

predseda

R. WRIGHT

---

(1)  Ú. v. EÚ L 339, 22.12.2005, s. 12.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 273, 19.10.2005, s. 17.

2

(3)  Nie sú uvedené žiadne ústavné požiadavky.

3

---

| 29.6.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 175/92 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 175/92

---

ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EHP

č. 45/2006

z 28. apríla 2006,

ktorým sa mení a dopĺňa príloha II (Technické predpisy, normy, skúšky a certifikácia) k Dohode o EHP

SPOLOČNÝ VÝBOR EHP,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore zmenenú a doplnenú protokolom, ktorým sa upravuje Dohoda o Európskom hospodárskom priestore, ďalej len „dohoda“, a najmä na jej článok 98,

keďže:

| (1) | Príloha II k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 23/2006 z 10. marca 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Príloha II k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 23/2006 z 10. marca 2006 (1).

| (2) | Smernica Komisie 2005/70/ES z 20. októbra 2005, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice Rady 76/895/EHS, 86/362/EHS, 86/363/EHS a 90/642/EHS, pokiaľ ide o maximálne hladiny rezíduí určitých pesticídov v a na obilninách a určitých výrobkoch živočíšneho a rastlinného pôvodu (2), sa má začleniť do dohody. |
| --- | --- |

(2)

Smernica Komisie 2005/70/ES z 20. októbra 2005, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice Rady 76/895/EHS, 86/362/EHS, 86/363/EHS a 90/642/EHS, pokiaľ ide o maximálne hladiny rezíduí určitých pesticídov v a na obilninách a určitých výrobkoch živočíšneho a rastlinného pôvodu (2), sa má začleniť do dohody.

| (3) | Smernica Komisie 2005/74/ES z 25. októbra 2005, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 90/642/EHS, pokiaľ ide o maximálne hladiny pre rezíduá etofumesatu, lambda-cyhalotrinu, metomylu, pymetrozinu a tiabendazolu stanovené v tejto smernici (3), sa má začleniť do dohody. |
| --- | --- |

(3)

Smernica Komisie 2005/74/ES z 25. októbra 2005, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 90/642/EHS, pokiaľ ide o maximálne hladiny pre rezíduá etofumesatu, lambda-cyhalotrinu, metomylu, pymetrozinu a tiabendazolu stanovené v tejto smernici (3), sa má začleniť do dohody.

| (4) | Smernica Komisie 2005/76/ES z 8. novembra 2005, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice Rady 90/642/EHS a 86/362/EHS, pokiaľ ide o maximálne hladiny rezíduí krezoxim-metylu, cyromazínu, bifentrínu, metalaxylu a azoxystrobínu, ktoré sú v nich stanovené (4), sa má začleniť do dohody. |
| --- | --- |

(4)

Smernica Komisie 2005/76/ES z 8. novembra 2005, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice Rady 90/642/EHS a 86/362/EHS, pokiaľ ide o maximálne hladiny rezíduí krezoxim-metylu, cyromazínu, bifentrínu, metalaxylu a azoxystrobínu, ktoré sú v nich stanovené (4), sa má začleniť do dohody.

| (5) | Nariadenie Komisie (ES) č. 1895/2005 z 18. novembra 2005 o obmedzení používania určitých epoxidových derivátov v materiáloch a predmetoch, ktoré prichádzajú do styku s potravinami (5) sa má začleniť do dohody. |
| --- | --- |

(5)

Nariadenie Komisie (ES) č. 1895/2005 z 18. novembra 2005 o obmedzení používania určitých epoxidových derivátov v materiáloch a predmetoch, ktoré prichádzajú do styku s potravinami (5) sa má začleniť do dohody.

| (6) | Smernica Komisie 2005/79/ES z 18. novembra 2005, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2002/72/ES, ktorá sa týka plastových materiálov a výrobkov, ktoré prichádzajú do styku s potravinami (6), sa má začleniť do dohody, |
| --- | --- |

(6)

Smernica Komisie 2005/79/ES z 18. novembra 2005, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2002/72/ES, ktorá sa týka plastových materiálov a výrobkov, ktoré prichádzajú do styku s potravinami (6), sa má začleniť do dohody,

ROZHODOL TAKTO:

Článok 1

Kapitola XII prílohy II k dohode sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | V bodoch 13 (smernica Rady 76/895/EHS), 38 (smernica Rady 86/362/EHS), 39 (smernica Rady 86/363/EHS) a 54 (smernica Rady 90/642/EHS) sa dopĺňa táto zarážka:






  „— | 32005 L 0070: smernica Komisie 2005/70/ES z 20. októbra 2005 (Ú. v. EÚ L 276, 21.10.2005, s. 35).“ |
| --- | --- | --- |

1.

V bodoch 13 (smernica Rady 76/895/EHS), 38 (smernica Rady 86/362/EHS), 39 (smernica Rady 86/363/EHS) a 54 (smernica Rady 90/642/EHS) sa dopĺňa táto zarážka:

„—

32005 L 0070: smernica Komisie 2005/70/ES z 20. októbra 2005 (Ú. v. EÚ L 276, 21.10.2005, s. 35).“

| 2. | V bodoch 38 (smernica Rady 86/362/EHS) a 54 (smernica Rady 90/642/EHS) sa dopĺňa táto zarážka:






  „— | 32005 L 0076: smernica Komisie 2005/76/ES z 8. novembra 2005 (Ú. v. EÚ L 293, 9.11.2005, s. 14).“ |
| --- | --- | --- |

2.

V bodoch 38 (smernica Rady 86/362/EHS) a 54 (smernica Rady 90/642/EHS) sa dopĺňa táto zarážka:

„—

32005 L 0076: smernica Komisie 2005/76/ES z 8. novembra 2005 (Ú. v. EÚ L 293, 9.11.2005, s. 14).“

| 3. | V bode 54 (smernica Rady 90/642/EHS) sa dopĺňa táto zarážka:






  „— | 32005 L 0074: smernica Komisie 2005/74/ES z 25. októbra 2005 (Ú. v. EÚ L 282, 26.10.2005, s. 9).“ |
| --- | --- | --- |

3.

V bode 54 (smernica Rady 90/642/EHS) sa dopĺňa táto zarážka:

„—

32005 L 0074: smernica Komisie 2005/74/ES z 25. októbra 2005 (Ú. v. EÚ L 282, 26.10.2005, s. 9).“

| 4. | V bode 54zzb (smernica Komisie 2002/72/ES) sa dopĺňa táto zarážka:






  „— | 32005 L 0079: smernica Komisie 2005/79/ES z 18. novembra 2005 (Ú. v. EÚ L 302, 19.11.2005, s. 35).“ |
| --- | --- | --- |

4.

V bode 54zzb (smernica Komisie 2002/72/ES) sa dopĺňa táto zarážka:

„—

32005 L 0079: smernica Komisie 2005/79/ES z 18. novembra 2005 (Ú. v. EÚ L 302, 19.11.2005, s. 35).“

| 5. | Za bod 54zzv (smernica Komisie 2005/38/ES) sa vkladá tento bod:






  „54zzw. | 32005 R 1895: Nariadenie Komisie (ES) č. 1895/2005 z 18. novembra 2005 o obmedzení používania určitých epoxidových derivátov v materiáloch a predmetoch, ktoré prichádzajú do styku s potravinami (Ú. v. EÚ L 302, 19.11.2005, s. 28).“ |
| --- | --- | --- |

5.

Za bod 54zzv (smernica Komisie 2005/38/ES) sa vkladá tento bod:

„54zzw.

32005 R 1895: Nariadenie Komisie (ES) č. 1895/2005 z 18. novembra 2005 o obmedzení používania určitých epoxidových derivátov v materiáloch a predmetoch, ktoré prichádzajú do styku s potravinami (Ú. v. EÚ L 302, 19.11.2005, s. 28).“

Článok 2

Znenie nariadenia (ES) č. 1895/2005 a smerníc 2005/70/ES, 2005/74/ES, 2005/76/ES a 2005/79/ES v islandskom a nórskom jazyku, ktoré bude uverejnené v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, je autentické.

Článok 3

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 29. apríla 2006 pod podmienkou, že Spoločnému výboru EHP budú zaslané všetky oznámenia podľa článku 103 ods. 1 dohody (7).

Článok 4

Toto rozhodnutie sa uverejní v oddiele EHP Úradného vestníka Európskej únie a v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie.

V Bruseli 28. apríla 2006

Za Spoločný výbor EHP

predseda

R. WRIGHT

---

(1)  Ú. v. EÚ L 147, 1.6.2006, s. 36.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 276, 21.10.2005, s. 35.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 282, 26.10.2005, s. 9.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 293, 9.11.2005, s. 14.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 302, 19.11.2005, s. 28.

5

(6)  Ú. v. EÚ L 302, 19.11.2005, s. 35.

6

(7)  Nie sú uvedené žiadne ústavné požiadavky.

7

---

| 29.6.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 175/94 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 175/94

---

ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EHP

č. 46/2006

z 28. apríla 2006,

ktorým sa mení a dopĺňa príloha II (Technické predpisy, normy, skúšky a certifikácia) k Dohode o EHP

SPOLOČNÝ VÝBOR EHP,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore zmenenú a doplnenú protokolom, ktorým sa upravuje Dohoda o Európskom hospodárskom priestore, ďalej len „dohoda“, a najmä na jej článok 98,

keďže:

| (1) | Príloha II k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 23/2006 z 10. marca 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Príloha II k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 23/2006 z 10. marca 2006 (1).

| (2) | Smernica Komisie 2005/63/ES z 3. októbra 2005, ktorou sa opravuje smernica 2005/26/ES, ktorou sa ustanovuje zoznam zložiek potravín alebo látok dočasne vylúčených z prílohy IIIa k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2000/13/ES (2), sa má začleniť do dohody, |
| --- | --- |

(2)

Smernica Komisie 2005/63/ES z 3. októbra 2005, ktorou sa opravuje smernica 2005/26/ES, ktorou sa ustanovuje zoznam zložiek potravín alebo látok dočasne vylúčených z prílohy IIIa k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2000/13/ES (2), sa má začleniť do dohody,

ROZHODOL TAKTO:

Článok 1

V bode 54zzu (smernica Komisie 2005/26/ES) kapitoly XII prílohy II k dohode sa dopĺňa toto:

„ zmenená a doplnená:

| — | 32005 L 0063: smernica Komisie 2005/63/ES z 3. októbra 2005 (Ú. v. EÚ L 258, 4.10.2005, s. 3).“ |
| --- | --- |

—

32005 L 0063: smernica Komisie 2005/63/ES z 3. októbra 2005 (Ú. v. EÚ L 258, 4.10.2005, s. 3).“

Článok 2

Znenie smernice 2005/63/ES v islandskom a nórskom jazyku, ktoré bude uverejnené v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, je autentické.

Článok 3

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 29. apríla 2006 pod podmienkou, že Spoločnému výboru EHP budú zaslané všetky oznámenia podľa článku 103 ods. 1 dohody (3).

Článok 4

Toto rozhodnutie sa uverejní v oddiele EHP Úradného vestníka Európskej únie a v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie.

V Bruseli 28. apríla 2006

Za Spoločný výbor EHP

predseda

R. WRIGHT

---

(1)  Ú. v. EÚ L 147, 1.6.2006, s. 36.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 258, 4.10.2005, s. 3.

2

(3)  Nie sú uvedené žiadne ústavné požiadavky.

3

---

| 29.6.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 175/95 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 175/95

---

ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EHP

č. 47/2006

z 28. apríla 2006,

ktorým sa mení a dopĺňa príloha II (Technické predpisy, normy, skúšky a certifikácia) k Dohode o EHP

SPOLOČNÝ VÝBOR EHP,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore zmenenú a doplnenú protokolom, ktorým sa upravuje Dohoda o Európskom hospodárskom priestore, ďalej len „dohoda“, a najmä na jej článok 98,

keďže:

| (1) | Príloha II k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 28/2006 z 10. marca 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Príloha II k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 28/2006 z 10. marca 2006 (1).

| (2) | Rozhodnutie Komisie 2005/747/ES z 21. októbra 2005, ktorým sa na účely prispôsobenia technickému pokroku mení a dopĺňa príloha k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2002/95/ES o obmedzení používania určitých nebezpečných látok v elektrických a elektronických zariadeniach (2), sa má začleniť do dohody. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutie Komisie 2005/747/ES z 21. októbra 2005, ktorým sa na účely prispôsobenia technickému pokroku mení a dopĺňa príloha k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2002/95/ES o obmedzení používania určitých nebezpečných látok v elektrických a elektronických zariadeniach (2), sa má začleniť do dohody.

| (3) | Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/59/ES z 26. októbra 2005, ktorou sa po dvadsiaty ôsmykrát mení a dopĺňa smernica Rady 76/769/EHS o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov vzťahujúcich sa na obmedzenia uvádzania niektorých nebezpečných látok a prípravkov na trh a ich používania (toluén a trichlórbenzén) (3), sa má začleniť do dohody, |
| --- | --- |

(3)

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/59/ES z 26. októbra 2005, ktorou sa po dvadsiaty ôsmykrát mení a dopĺňa smernica Rady 76/769/EHS o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov vzťahujúcich sa na obmedzenia uvádzania niektorých nebezpečných látok a prípravkov na trh a ich používania (toluén a trichlórbenzén) (3), sa má začleniť do dohody,

ROZHODOL TAKTO:

Článok 1

Kapitola XV prílohy II k dohode sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | V bode 4 (smernica Rady 76/769/EHS) sa dopĺňa táto zarážka:






  „— | 32005 L 0059: smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/59/ES z 26. októbra 2005 (Ú. v. EÚ L 309, 25.11.2005, s. 13).“ |
| --- | --- | --- |

1.

V bode 4 (smernica Rady 76/769/EHS) sa dopĺňa táto zarážka:

„—

32005 L 0059: smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/59/ES z 26. októbra 2005 (Ú. v. EÚ L 309, 25.11.2005, s. 13).“

| 2. | V bode 12q (smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/95/ES) sa dopĺňa táto zarážka:






  „— | 32005 D 0747: rozhodnutie Komisie 2005/747/ES z 21. októbra 2005 (Ú. v. EÚ L 280, 25.10.2005, s. 18).“ |
| --- | --- | --- |

2.

V bode 12q (smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/95/ES) sa dopĺňa táto zarážka:

„—

32005 D 0747: rozhodnutie Komisie 2005/747/ES z 21. októbra 2005 (Ú. v. EÚ L 280, 25.10.2005, s. 18).“

Článok 2

Znenie smernice 2005/59/ES a rozhodnutia 2005/747/ES v islandskom a nórskom jazyku, ktoré bude uverejnené v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, je autentické.

Článok 3

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 29. apríla 2006 pod podmienkou, že Spoločnému výboru EHP budú zaslané všetky oznámenia podľa článku 103 ods. 1 dohody (4).

Článok 4

Toto rozhodnutie sa uverejní v oddiele EHP Úradného vestníka Európskej únie a v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie.

V Bruseli 28. apríla 2006

Za Spoločný výbor EHP

predseda

R. WRIGHT

---

(1)  Ú. v. EÚ L 147, 1.6.2006, s. 42.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 280, 25.10.2005, s. 18.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 309, 25.11.2005, s. 13.

3

(4)  Nie sú uvedené žiadne ústavné požiadavky.

4

---

| 29.6.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 175/97 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 175/97

---

ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EHP

č. 48/2006

z 28. apríla 2006,

ktorým sa mení a dopĺňa príloha XX (Životné prostredie) k Dohode o EHP

SPOLOČNÝ VÝBOR EHP,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore zmenenú a doplnenú protokolom, ktorým sa upravuje Dohoda o Európskom hospodárskom priestore, ďalej len „dohoda“, a najmä na jej článok 98,

keďže:

| (1) | Príloha XX k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 36/2006 z 10. marca 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Príloha XX k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 36/2006 z 10. marca 2006 (1).

| (2) | Rozhodnutie Komisie 2002/739/ES z 3. septembra 2002, ktorým sa stanovujú revidované ekologické kritériá pre udelenie environmentálnej značky Spoločenstva náterovým farbám a lakom určeným na použitie v uzavretom priestore a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 1999/10/ES (2), sa má začleniť do dohody. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutie Komisie 2002/739/ES z 3. septembra 2002, ktorým sa stanovujú revidované ekologické kritériá pre udelenie environmentálnej značky Spoločenstva náterovým farbám a lakom určeným na použitie v uzavretom priestore a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 1999/10/ES (2), sa má začleniť do dohody.

| (3) | Rozhodnutie Komisie 2002/740/ES z 3. septembra 2002, ktorým sa stanovujú revidované ekologické kritériá na udelenie environmentálnej značky Spoločenstva posteľovým matracom a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 98/634/ES (3), sa má začleniť do dohody. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutie Komisie 2002/740/ES z 3. septembra 2002, ktorým sa stanovujú revidované ekologické kritériá na udelenie environmentálnej značky Spoločenstva posteľovým matracom a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 98/634/ES (3), sa má začleniť do dohody.

| (4) | Rozhodnutie Komisie 2002/741/ES zo 4. septembra 2002, ktorým sa ustanovujú revidované ekologické kritériá udeľovania environmentálnej značky Spoločenstva na kopírovací a grafický papier a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 1999/554/ES (4), sa má začleniť do dohody, |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutie Komisie 2002/741/ES zo 4. septembra 2002, ktorým sa ustanovujú revidované ekologické kritériá udeľovania environmentálnej značky Spoločenstva na kopírovací a grafický papier a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 1999/554/ES (4), sa má začleniť do dohody,

ROZHODOL TAKTO:

Článok 1

Za bod 2u (rozhodnutie Komisie 2005/360/ES) prílohy XX k dohode sa vkladajú tieto body:

| „2v. | 32002 D 0739: rozhodnutie Komisie 2002/739/ES z 3. septembra 2002, ktorým sa stanovujú revidované ekologické kritériá pre udelenie environmentálnej značky Spoločenstva náterovým farbám a lakom určeným na použitie v uzavretom priestore a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 1999/10/ES (Ú. v. ES L 236, 4.9.2002, s. 4). |
| --- | --- |

„2v.

32002 D 0739: rozhodnutie Komisie 2002/739/ES z 3. septembra 2002, ktorým sa stanovujú revidované ekologické kritériá pre udelenie environmentálnej značky Spoločenstva náterovým farbám a lakom určeným na použitie v uzavretom priestore a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 1999/10/ES (Ú. v. ES L 236, 4.9.2002, s. 4).

| 2w. | 32002 D 0740: rozhodnutie Komisie 2002/740/ES z 3. septembra 2002, ktorým sa stanovujú revidované ekologické kritériá na udelenie environmentálnej značky Spoločenstva posteľovým matracom a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 98/634/ES (Ú. v. ES L 236, 4.9.2002, s. 10). |
| --- | --- |

2w.

32002 D 0740: rozhodnutie Komisie 2002/740/ES z 3. septembra 2002, ktorým sa stanovujú revidované ekologické kritériá na udelenie environmentálnej značky Spoločenstva posteľovým matracom a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 98/634/ES (Ú. v. ES L 236, 4.9.2002, s. 10).

| 2x. | 32002 D 0741: rozhodnutie Komisie 2002/741/ES zo 4. septembra 2002, ktorým sa ustanovujú revidované ekologické kritériá udeľovania environmentálnej značky Spoločenstva na kopírovací a grafický papier a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 1999/554/ES (Ú. v. ES L 237, 5.9.2002, s. 6).“ |
| --- | --- |

2x.

32002 D 0741: rozhodnutie Komisie 2002/741/ES zo 4. septembra 2002, ktorým sa ustanovujú revidované ekologické kritériá udeľovania environmentálnej značky Spoločenstva na kopírovací a grafický papier a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 1999/554/ES (Ú. v. ES L 237, 5.9.2002, s. 6).“

Článok 2

Znenie rozhodnutí 2002/739/ES, 2002/740/ES a 2002/741/ES v islandskom a nórskom jazyku, ktoré bude uverejnené v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, je autentické.

Článok 3

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 29. apríla 2006 pod podmienkou, že Spoločnému výboru EHP budú zaslané všetky oznámenia podľa článku 103 ods. 1 dohody (5).

Článok 4

Toto rozhodnutie sa uverejní v oddiele EHP Úradného vestníka Európskej únie a v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie.

V Bruseli 28. apríla 2006

Za Spoločný výbor EHP

predseda

R. WRIGHT

---

(1)  Ú. v. EÚ L 147, 1.6.2006, s. 55.

1

(2)  Ú. v. ES L 236, 4.9.2002, s. 4.

2

(3)  Ú. v. ES L 236, 4.9.2002, s. 10.

3

(4)  Ú. v. ES L 237, 5.9.2002, s. 6.

4

(5)  Nie sú uvedené žiadne ústavné požiadavky.

5

---

| 29.6.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 175/99 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 175/99

---

ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EHP

č. 49/2006

z 28. apríla 2006,

ktorým sa mení a dopĺňa príloha XX (Životné prostredie) k Dohode o EHP

SPOLOČNÝ VÝBOR EHP,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore zmenenú a doplnenú protokolom, ktorým sa upravuje Dohoda o Európskom hospodárskom priestore, ďalej len „dohoda“, a najmä na jej článok 98,

keďže:

| (1) | Príloha XX k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 36/2006 z 10. marca 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Príloha XX k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 36/2006 z 10. marca 2006 (1).

| (2) | Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/33/ES zo 6. júla 2005, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 1999/32/ES (2), sa má začleniť do dohody, |
| --- | --- |

(2)

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/33/ES zo 6. júla 2005, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 1999/32/ES (2), sa má začleniť do dohody,

ROZHODOL TAKTO:

Článok 1

Príloha XX k dohode sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | V bode 21ad (smernica Rady 1999/32/ES) sa dopĺňa toto:
  „zmenené a doplnené:






  — | 32005 L 0033: smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/33/ES zo 6. júla 2005 (Ú. v. EÚ L 191, 22.7.2005, s. 59).“ |
| --- | --- | --- |

1.

V bode 21ad (smernica Rady 1999/32/ES) sa dopĺňa toto:

„zmenené a doplnené:

—

32005 L 0033: smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/33/ES zo 6. júla 2005 (Ú. v. EÚ L 191, 22.7.2005, s. 59).“

| 2. | Do znenia úpravy v bode 21ad (smernica Rady 1999/32/ES) sa dopĺňa toto:
  „V článku 2 bode 3l sa za slovo ‚zmluvy’ vkladajú slová ‚a Island, pokiaľ ide o celé jeho územie’.“ |
| --- | --- |

2.

Do znenia úpravy v bode 21ad (smernica Rady 1999/32/ES) sa dopĺňa toto:

„V článku 2 bode 3l sa za slovo ‚zmluvy’ vkladajú slová ‚a Island, pokiaľ ide o celé jeho územie’.“

Článok 2

Znenie smernice 2005/33/ES v islandskom a nórskom jazyku, ktoré bude uverejnené v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, je autentické.

Článok 3

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 29. apríla 2006 pod podmienkou, že Spoločnému výboru EHP budú zaslané všetky oznámenia podľa článku 103 ods. 1 dohody (3).

Článok 4

Toto rozhodnutie sa uverejní v oddiele EHP Úradného vestníka Európskej únie a v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie.

V Bruseli 28. apríla 2006

Za Spoločný výbor EHP

predseda

R. WRIGHT

---

(1)  Ú. v. EÚ L 147, 1.6.2006, s. 55.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 191, 22.7.2005, s. 59.

2

(3)  Nie sú uvedené žiadne ústavné požiadavky.

3

---

| 29.6.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 175/100 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 175/100

---

ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EHP

č. 50/2006

z 28. apríla 2006,

ktorým sa mení a dopĺňa príloha XX (Životné prostredie) k Dohode o EHP

SPOLOČNÝ VÝBOR EHP,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore zmenenú a doplnenú protokolom, ktorým sa upravuje Dohoda o Európskom hospodárskom priestore, ďalej len „dohoda“, a najmä na jej článok 98,

keďže:

| (1) | Príloha XX k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 36/2006 z 10. marca 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Príloha XX k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 36/2006 z 10. marca 2006 (1).

| (2) | Rozhodnutie Rady 2005/673/ES z 20. septembra 2005, ktorým sa mení a dopĺňa príloha II k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2000/53/ES o vozidlách po dobe životnosti (2), sa má začleniť do dohody, |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutie Rady 2005/673/ES z 20. septembra 2005, ktorým sa mení a dopĺňa príloha II k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2000/53/ES o vozidlách po dobe životnosti (2), sa má začleniť do dohody,

ROZHODOL TAKTO:

Článok 1

V bode 32e (smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/53/ES) prílohy XX k dohode sa dopĺňa táto zarážka:

| „— | 32005 D 0673: rozhodnutie Rady 2005/673/ES z 20. septembra 2005 (Ú. v. EÚ L 254, 30.9.2005, s. 69).“ |
| --- | --- |

„—

32005 D 0673: rozhodnutie Rady 2005/673/ES z 20. septembra 2005 (Ú. v. EÚ L 254, 30.9.2005, s. 69).“

Článok 2

Znenie rozhodnutia 2005/673/ES v islandskom a nórskom jazyku, ktoré bude uverejnené v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, je autentické.

Článok 3

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 29. apríla 2006 pod podmienkou, že Spoločnému výboru EHP budú zaslané všetky oznámenia podľa článku 103 ods. 1 dohody (3).

Článok 4

Toto rozhodnutie sa uverejní v oddiele EHP Úradného vestníka Európskej únie a v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie.

V Bruseli 28. apríla 2006

Za Spoločný výbor EHP

predseda

R. WRIGHT

---

(1)  Ú. v. EÚ L 147, 1.6.2006, s. 55.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 254, 30.9.2005, s. 69.

2

(3)  Nie sú uvedené žiadne ústavné požiadavky.

3

---

| 29.6.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 175/101 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 175/101

---

ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EHP

č. 51/2006

z 28. apríla 2006,

ktorým sa mení a dopĺňa príloha XXI (Štatistika) k Dohode o EHP

SPOLOČNÝ VÝBOR EHP,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore zmenenú a doplnenú protokolom, ktorým sa upravuje Dohoda o Európskom hospodárskom priestore, ďalej len „dohoda“, a najmä na jej článok 98,

keďže:

| (1) | Príloha XXI k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 16/2006 z 27. januára 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Príloha XXI k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 16/2006 z 27. januára 2006 (1).

| (2) | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1158/2005 zo 6. júla 2005, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1165/98 o krátkodobej štatistike (2), sa má začleniť do dohody. |
| --- | --- |

(2)

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1158/2005 zo 6. júla 2005, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1165/98 o krátkodobej štatistike (2), sa má začleniť do dohody.

| (3) | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1161/2005 zo 6. júla 2005 o zostavovaní štvrťročných nefinančných účtov podľa inštitucionálneho sektora (3) sa má začleniť do dohody, |
| --- | --- |

(3)

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1161/2005 zo 6. júla 2005 o zostavovaní štvrťročných nefinančných účtov podľa inštitucionálneho sektora (3) sa má začleniť do dohody,

ROZHODOL TAKTO:

Článok 1

Príloha XXI k dohode sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | V bode 2 [nariadenie Rady (ES) č. 1165/98] sa dopĺňa toto:
  „zmenené a doplnené:






  — | 32005 R 1158: nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1158/2005 zo 6. júla 2005 (Ú. v. EÚ L 191, 22.7.2005, s. 1).“ |
| --- | --- | --- |

1.

V bode 2 [nariadenie Rady (ES) č. 1165/98] sa dopĺňa toto:

„zmenené a doplnené:

—

32005 R 1158: nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1158/2005 zo 6. júla 2005 (Ú. v. EÚ L 191, 22.7.2005, s. 1).“

| 2. | Za bod 19s [nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 184/2005] sa vkladá tento bod:






  „19t. | 32005 R 1161: nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1161/2005 zo 6. júla 2005 o zostavovaní štvrťročných nefinančných účtov podľa inštitucionálneho sektora (Ú. v. EÚ L 191, 22.7.2005, s. 22).
  Ustanovenia nariadenia sa na účely tejto dohody vykladajú s touto úpravou:
  Toto nariadenie sa nevzťahuje na Lichtenštajnsko.“ |
| --- | --- | --- |

2.

Za bod 19s [nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 184/2005] sa vkladá tento bod:

„19t.

32005 R 1161: nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1161/2005 zo 6. júla 2005 o zostavovaní štvrťročných nefinančných účtov podľa inštitucionálneho sektora (Ú. v. EÚ L 191, 22.7.2005, s. 22).

Ustanovenia nariadenia sa na účely tejto dohody vykladajú s touto úpravou:

Toto nariadenie sa nevzťahuje na Lichtenštajnsko.“

Článok 2

Znenie nariadení (ES) č. 1158/2005 a (ES) č. 1161/2005 v islandskom a nórskom jazyku, ktoré bude uverejnené v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, je autentické.

Článok 3

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 29. apríla 2006 pod podmienkou, že Spoločnému výboru EHP budú zaslané všetky oznámenia podľa článku 103 ods. 1 dohody (4).

Článok 4

Toto rozhodnutie sa uverejní v oddiele EHP Úradného vestníka Európskej únie a v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie.

V Bruseli 28. apríla 2006

Za Spoločný výbor EHP

predseda

R. WRIGHT

---

(1)  Ú. v. EÚ L 92, 30.3.2006, s. 45.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 191, 22.7.2005, s. 1.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 191, 22.7.2005, s. 22.

3

(4)  Sú uvedené ústavné požiadavky.

4

---

| 29.6.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 175/103 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 175/103

---

ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EHP

č. 52/2006

z 28. apríla 2006,

ktorým sa mení a dopĺňa príloha XXI (Štatistika) k Dohode o EHP

SPOLOČNÝ VÝBOR EHP,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore zmenenú a doplnenú protokolom, ktorým sa upravuje Dohoda o Európskom hospodárskom priestore, ďalej len „dohoda“, a najmä na jej článok 98,

keďže:

| (1) | Príloha XXI k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 16/2006 z 27. januára 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Príloha XXI k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 16/2006 z 27. januára 2006 (1).

| (2) | Nariadenie Komisie (ES) č. 1445/2005 z 5. septembra 2005, ktorým sa určujú vhodné kritériá hodnotenia kvality a obsah správ o kvalite štatistiky odpadov na účely nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2150/2002 (2), sa má začleniť do dohody, |
| --- | --- |

(2)

Nariadenie Komisie (ES) č. 1445/2005 z 5. septembra 2005, ktorým sa určujú vhodné kritériá hodnotenia kvality a obsah správ o kvalite štatistiky odpadov na účely nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2150/2002 (2), sa má začleniť do dohody,

ROZHODOL TAKTO:

Článok 1

Za bod 27a [nariadenie Komisie (ES) č. 782/2005] prílohy XXI k dohode sa vkladá tento bod:

| „27b. | 32005 R 1445: nariadenie Komisie (ES) č. 1445/2005 z 5. septembra 2005, ktorým sa určujú vhodné kritériá hodnotenia kvality a obsah správ o kvalite štatistiky odpadov na účely nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2150/2002 (Ú. v. EÚ L 229, 6.9.2005, s. 6).“ |
| --- | --- |

„27b.

32005 R 1445: nariadenie Komisie (ES) č. 1445/2005 z 5. septembra 2005, ktorým sa určujú vhodné kritériá hodnotenia kvality a obsah správ o kvalite štatistiky odpadov na účely nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2150/2002 (Ú. v. EÚ L 229, 6.9.2005, s. 6).“

Článok 2

Znenie nariadenia (ES) č. 1445/2005 v islandskom a nórskom jazyku, ktoré bude uverejnené v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, je autentické.

Článok 3

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 29. apríla 2006 pod podmienkou, že Spoločnému výboru EHP budú zaslané všetky oznámenia podľa článku 103 ods. 1 dohody (3).

Článok 4

Toto rozhodnutie sa uverejní v oddiele EHP Úradného vestníka Európskej únie a v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie.

V Bruseli 28. apríla 2006

Za Spoločný výbor EHP

predseda

R. WRIGHT

---

(1)  Ú. v. EÚ L 92, 30.3.2006, s. 45.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 229, 6.9.2005, s. 6.

2

(3)  Nie sú uvedené žiadne ústavné požiadavky.

3

---

| 29.6.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 175/104 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 175/104

---

ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EHP

č. 53/2006

z 28. apríla 2006,

ktorým sa mení a dopĺňa príloha XXII (Právo obchodných spoločností) k Dohode o EHP

SPOLOČNÝ VÝBOR EHP,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore zmenenú a doplnenú protokolom, ktorým sa upravuje Dohoda o Európskom hospodárskom priestore, ďalej len „dohoda“, a najmä na jej článok 98,

keďže:

| (1) | Príloha XXII k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 37/2006 z 10. marca 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Príloha XXII k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 37/2006 z 10. marca 2006 (1).

| (2) | Nariadenie Komisie (ES) č. 2106/2005 z 21. decembra 2005, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1725/2003, ktorým sa prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002, pokiaľ ide o medzinárodný účtovný štandard (IAS) 39 (2), sa má začleniť do dohody, |
| --- | --- |

(2)

Nariadenie Komisie (ES) č. 2106/2005 z 21. decembra 2005, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1725/2003, ktorým sa prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002, pokiaľ ide o medzinárodný účtovný štandard (IAS) 39 (2), sa má začleniť do dohody,

ROZHODOL TAKTO:

Článok 1

V bode 10ba [nariadenie Komisie (ES) č. 1725/2003] prílohy XXII k dohode sa dopĺňa táto zarážka:

| „— | 32005 R 2106: nariadenie Komisie (ES) č. 2106/2005 z 21. decembra 2005 (Ú. v. EÚ L 337, 22.12.2005, s. 16).“ |
| --- | --- |

„—

32005 R 2106: nariadenie Komisie (ES) č. 2106/2005 z 21. decembra 2005 (Ú. v. EÚ L 337, 22.12.2005, s. 16).“

Článok 2

Znenie nariadenia (ES) č. 2106/2005 v islandskom a nórskom jazyku, ktoré bude uverejnené v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, je autentické.

Článok 3

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho prijatí pod podmienkou, že Spoločnému výboru EHP budú zaslané všetky oznámenia podľa článku 103 ods. 1 dohody (3).

Článok 4

Toto rozhodnutie sa uverejní v oddiele EHP Úradného vestníka Európskej únie a v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie.

V Bruseli 28. apríla 2006

Za Spoločný výbor EHP

predseda

R. WRIGHT

---

(1)  Ú. v. EÚ L 147, 1.6.2006, s. 56.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 337, 22.12.2005, s. 16.

2

(3)  Nie sú uvedené žiadne ústavné požiadavky.

3

---

| 29.6.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 175/105 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 175/105

---

ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EHP

č. 54/2006

z 28. apríla 2006,

ktorým sa mení a dopĺňa príloha XXII (Právo obchodných spoločností) k Dohode o EHP

SPOLOČNÝ VÝBOR EHP,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore zmenenú a doplnenú protokolom, ktorým sa upravuje Dohoda o Európskom hospodárskom priestore, ďalej len „dohoda“, a najmä na jej článok 98,

keďže:

| (1) | Príloha XXII k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 37/2006 z 10. marca 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Príloha XXII k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 37/2006 z 10. marca 2006 (1).

| (2) | Nariadenie Komisie (ES) č. 108/2006 z 11. januára 2006, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1725/2003, ktorým sa prijímajú niektoré medzinárodné účtovné štandardy v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002, pokiaľ ide o Medzinárodné štandardy finančného výkazníctva (IFRS) 1, 4, 6 a 7, Medzinárodné účtovné štandardy (IAS) 1, 14, 17, 32, 33 a 39 a interpretáciu 6 Výboru pre interpretáciu medzinárodných štandardov finančného výkazníctva (IFRIC) (2), sa má začleniť do dohody, |
| --- | --- |

(2)

Nariadenie Komisie (ES) č. 108/2006 z 11. januára 2006, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1725/2003, ktorým sa prijímajú niektoré medzinárodné účtovné štandardy v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002, pokiaľ ide o Medzinárodné štandardy finančného výkazníctva (IFRS) 1, 4, 6 a 7, Medzinárodné účtovné štandardy (IAS) 1, 14, 17, 32, 33 a 39 a interpretáciu 6 Výboru pre interpretáciu medzinárodných štandardov finančného výkazníctva (IFRIC) (2), sa má začleniť do dohody,

ROZHODOL TAKTO:

Článok 1

V bode 10ba [nariadenie Komisie (ES) č. 1725/2003] prílohy XXII k dohode sa dopĺňa táto zarážka:

| „— | 32006 R 0108: nariadenie Komisie (ES) č. 108/2006 z 11. januára 2006 (Ú. v. EÚ L 24, 27.1.2006, s. 1).“ |
| --- | --- |

„—

32006 R 0108: nariadenie Komisie (ES) č. 108/2006 z 11. januára 2006 (Ú. v. EÚ L 24, 27.1.2006, s. 1).“

Článok 2

Znenie nariadenia (ES) č. 108/2006 v islandskom a nórskom jazyku, ktoré bude uverejnené v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, je autentické.

Článok 3

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho prijatí pod podmienkou, že Spoločnému výboru EHP budú zaslané všetky oznámenia podľa článku 103 ods. 1 dohody (3).

Článok 4

Toto rozhodnutie sa uverejní v oddiele EHP Úradného vestníka Európskej únie a v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie.

V Bruseli 28. apríla 2006

Za Spoločný výbor EHP

predseda

R. WRIGHT

---

(1)  Ú. v. EÚ L 147, 1.6.2006, s. 56.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 24, 27.1.2006, s. 1.

2

(3)  Nie sú uvedené žiadne ústavné požiadavky.

3

---