# Europos Sąjungos L 236/2006

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 236 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 49 tomas2006m. rugpjūčio 31d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 236

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

49 tomas2006m. rugpjūčio 31d.

---

| Turinys | | I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | 2006 m. rugpjūčio 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1288/2006, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 367/2006, nustatantį galutinį kompensacinį muitą Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelės importui pasibaigus priemonių galiojimo peržiūrai pagal Reglamento (EB) Nr. 2026/97 18 straipsnį, ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1676/2001, nustatantį galutinį antidempingo muitą, inter alia, Indijos kilmės polietileno tereftalato plėvelės importui | 1 |
| | * | 2006 m. rugpjūčio 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1289/2006, nustatantis galutinį antidempingo muitą ir laikinojo muito, nustatyto tam tikrų Korėjos Respublikos kilmės dvejų durų šaldytuvų importui, galutinį surinkimą | 11 |
| | | 2006 m. rugpjūčio 30 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1290/2006, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą | 18 |
| | * | 2006 m. rugpjūčio 30 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1291/2006, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 795/2004, nustatantį išsamias bendrosios išmokos schemos, pateiktos Tarybos reglamente (EB) Nr. 1782/2003, įgyvendinimo taisykles | 20 |
| | * | 2006 m. rugpjūčio 30 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1292/2006, draudžiantis su Ispanijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti menkes ICES I, II (Norvegijos vandenys) zonose | 22 |
| | * | 2006 m. rugpjūčio 30 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1293/2006, uždraudžiantis su Vokietijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti jūrų velnius ICES IV (Norvegijos vandenys) zonoje | 24 |
| | * | 2006 m. rugpjūčio 30 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1294/2006, uždraudžiantis su Vokietijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti brosmes ICES IV (Norvegijos vandenys) zonoje | 26 |

Turinys

I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

*

2006 m. rugpjūčio 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1288/2006, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 367/2006, nustatantį galutinį kompensacinį muitą Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelės importui pasibaigus priemonių galiojimo peržiūrai pagal Reglamento (EB) Nr. 2026/97 18 straipsnį, ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1676/2001, nustatantį galutinį antidempingo muitą, inter alia, Indijos kilmės polietileno tereftalato plėvelės importui

inter alia

1

*

2006 m. rugpjūčio 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1289/2006, nustatantis galutinį antidempingo muitą ir laikinojo muito, nustatyto tam tikrų Korėjos Respublikos kilmės dvejų durų šaldytuvų importui, galutinį surinkimą

11

2006 m. rugpjūčio 30 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1290/2006, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

18

*

2006 m. rugpjūčio 30 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1291/2006, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 795/2004, nustatantį išsamias bendrosios išmokos schemos, pateiktos Tarybos reglamente (EB) Nr. 1782/2003, įgyvendinimo taisykles

20

*

2006 m. rugpjūčio 30 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1292/2006, draudžiantis su Ispanijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti menkes ICES I, II (Norvegijos vandenys) zonose

22

*

2006 m. rugpjūčio 30 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1293/2006, uždraudžiantis su Vokietijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti jūrų velnius ICES IV (Norvegijos vandenys) zonoje

24

*

2006 m. rugpjūčio 30 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1294/2006, uždraudžiantis su Vokietijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti brosmes ICES IV (Norvegijos vandenys) zonoje

26

| | | II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | 2006 m. rugpjūčio 24 d. Komisijos rekomendacija dėl kultūrinės medžiagos skaitmeninimo, išsaugojimo skaitmeniniu formatu ir internetinės prieigos prie jos | 28 |
| | * | 2006 m. rugpjūčio 25 d. Komisijos sprendimas, kuriuo iš esmės pripažįstamas nuodugniam patikrinimui pateikto dokumentų rinkinio dėl galimo chromafenozido, halosulfurono, tembotriono, valifenalio ir Cukinijų geltonosios mozaikos viruso (silpnas štamas) įtraukimo į Tarybos direktyvos 91/414/EEB I priedą išsamumas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2006) 3820)

   (
  1
  ) | 31 |
| | | Dokumentai, pridėti prie Europos Sąjungos generalinio biudžeto |
| | * | Europos vaistų agentūros (EMEA) pirmosios 2006 m. biudžeto pataisos | 34 |

II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Komisija

*

2006 m. rugpjūčio 24 d. Komisijos rekomendacija dėl kultūrinės medžiagos skaitmeninimo, išsaugojimo skaitmeniniu formatu ir internetinės prieigos prie jos

28

*

2006 m. rugpjūčio 25 d. Komisijos sprendimas, kuriuo iš esmės pripažįstamas nuodugniam patikrinimui pateikto dokumentų rinkinio dėl galimo chromafenozido, halosulfurono, tembotriono, valifenalio ir Cukinijų geltonosios mozaikos viruso (silpnas štamas) įtraukimo į Tarybos direktyvos 91/414/EEB I priedą išsamumas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2006) 3820)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2006) 3820)

1

31

Dokumentai, pridėti prie Europos Sąjungos generalinio biudžeto

*

Europos vaistų agentūros (EMEA) pirmosios 2006 m. biudžeto pataisos

EMEA

34

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2006 m. rugpjūčio 29 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1285/2006, nustatančio sūrių, 2007 m. eksportuotinų į Jungtines Amerikos Valstijas pagal tam tikras GATT kvotas, eksporto licencijų skyrimo tvarką, klaidų ištaisymas (OL L 235, 2006 8 30) | 35 |

Klaidų ištaisymas

*

2006 m. rugpjūčio 29 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1285/2006, nustatančio sūrių, 2007 m. eksportuotinų į Jungtines Amerikos Valstijas pagal tam tikras GATT kvotas, eksporto licencijų skyrimo tvarką, klaidų ištaisymas (OL L 235, 2006 8 30)

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, kuriuos skelbti privaloma

| 31.8.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 236/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 236/1

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1288/2006

2006 m. rugpjūčio 25 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 367/2006, nustatantį galutinį kompensacinį muitą Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelės importui pasibaigus priemonių galiojimo peržiūrai pagal Reglamento (EB) Nr. 2026/97 18 straipsnį, ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1676/2001, nustatantį galutinį antidempingo muitą, inter alia, Indijos kilmės polietileno tereftalato plėvelės importui

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. spalio 6 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2026/97 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 19 straipsnį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (2), ypač į jo 14 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

I.   Ankstesnis tyrimas ir taikomos priemonės

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 2597/1999 (3) Taryba nustatė galutinį kompensacinį muitą Indijos kilmės polietileno tereftalato (toliau – PET) plėvelės (toliau – aptariamas produktas), kurio KN kodas yra ex 3920 62 19 ir ex 3920 62 90, importui. Tyrimas, po kurio priimtas šis reglamentas, toliau vadinamas „pirminiu tyrimu“. Nustatytos priemonės buvo ad valorem muitas, kurio dydis individualiai nurodytiems eksportuotojams svyravo nuo 3,8 % iki 19,1 %, o aptariamo produkto importui iš visų kitų bendrovių buvo taikoma 19,1 % muito norma. „Garware Polyester Limited“ (toliau – „Garware“ arba bendrovė) pagamintai ir eksportuotai PET plėvelei buvo nustatytas 3,8 % kompensacinis muitas. Pirminis tiriamasis laikotarpis tęsėsi nuo 1997 m. spalio 1 d. iki 1998 m. rugsėjo 30 d. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 2597/1999 (3) Taryba nustatė galutinį kompensacinį muitą Indijos kilmės polietileno tereftalato (toliau – PET) plėvelės (toliau – aptariamas produktas), kurio KN kodas yra ex 3920 62 19 ir ex 3920 62 90, importui. Tyrimas, po kurio priimtas šis reglamentas, toliau vadinamas „pirminiu tyrimu“. Nustatytos priemonės buvo ad valorem muitas, kurio dydis individualiai nurodytiems eksportuotojams svyravo nuo 3,8 % iki 19,1 %, o aptariamo produkto importui iš visų kitų bendrovių buvo taikoma 19,1 % muito norma. „Garware Polyester Limited“ (toliau – „Garware“ arba bendrovė) pagamintai ir eksportuotai PET plėvelei buvo nustatytas 3,8 % kompensacinis muitas. Pirminis tiriamasis laikotarpis tęsėsi nuo 1997 m. spalio 1 d. iki 1998 m. rugsėjo 30 d.

| (2) | Taryba, atlikusi priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 (4) pratęsė galutinio kompensacinio muito, nustatyto Reglamentu (EB) Nr. 2597/1999 Indijos kilmės PET plėvelės importui, taikymą. |
| --- | --- |

(2)

Taryba, atlikusi priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 (4) pratęsė galutinio kompensacinio muito, nustatyto Reglamentu (EB) Nr. 2597/1999 Indijos kilmės PET plėvelės importui, taikymą.

| (3) | Po atliktos dalinės tarpinės peržiūros dėl taikomo antidempingo muito dydžio penkiems Indijos gamintojams Taryba Reglamentu (EB) Nr. 366/2006 (5) iš dalies pakeitė Reglamentą (EB) Nr. 1676/2001 (6) ir nustatė antidempingo muitą, kurio dydis svyravo nuo 0 % iki 18 %. „Garware“ PET plėvelės importui buvo nustatytas 17,4 % antidempingo muitas. Reikia pažymėti, kad „Garware“ taikomo antidempingo muito dydis buvo pakoreguotas siekiant atsižvelgti į subsidijavimo lygį, kompensuojamą Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 (taip pat žr. 71 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(3)

Po atliktos dalinės tarpinės peržiūros dėl taikomo antidempingo muito dydžio penkiems Indijos gamintojams Taryba Reglamentu (EB) Nr. 366/2006 (5) iš dalies pakeitė Reglamentą (EB) Nr. 1676/2001 (6) ir nustatė antidempingo muitą, kurio dydis svyravo nuo 0 % iki 18 %. „Garware“ PET plėvelės importui buvo nustatytas 17,4 % antidempingo muitas. Reikia pažymėti, kad „Garware“ taikomo antidempingo muito dydis buvo pakoreguotas siekiant atsižvelgti į subsidijavimo lygį, kompensuojamą Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 (taip pat žr. 71 konstatuojamąją dalį).

II.   Prašymas atlikti dalinę tarpinę peržiūrą

| (4) | Šie Bendrijos gamintojai pateikė prašymą atlikti Reglamento (EB) Nr. 2597/1999 dalinę tarpinę peržiūrą, kurioje būtų peržiūrimas tik „Garware“ taikomo kompensacinio muito dydis: „DuPont Teijin Films“, „Mitsubishi Polyester Film GmbH“, „Nuroll SpA“ ir „Toray Plastics Europe“ (toliau – pareiškėjai). Pareiškėjai sudaro didžiąją Bendrijos PET plėvelės gamybos dalį. |
| --- | --- |

(4)

Šie Bendrijos gamintojai pateikė prašymą atlikti Reglamento (EB) Nr. 2597/1999 dalinę tarpinę peržiūrą, kurioje būtų peržiūrimas tik „Garware“ taikomo kompensacinio muito dydis: „DuPont Teijin Films“, „Mitsubishi Polyester Film GmbH“, „Nuroll SpA“ ir „Toray Plastics Europe“ (toliau – pareiškėjai). Pareiškėjai sudaro didžiąją Bendrijos PET plėvelės gamybos dalį.

| (5) | Pareiškėjai teigė, kad kalbant apie PET plėvelės iš „Garware“ importą, galiojančių kompensacinių priemonių lygis nebėra pakankamas kovojant su žalingu subsidijavimu, nes „Garware“ subsidijavimo aplinkybės smarkiai pasikeitė. |
| --- | --- |

(5)

Pareiškėjai teigė, kad kalbant apie PET plėvelės iš „Garware“ importą, galiojančių kompensacinių priemonių lygis nebėra pakankamas kovojant su žalingu subsidijavimu, nes „Garware“ subsidijavimo aplinkybės smarkiai pasikeitė.

III.   Tyrimas

| (6) | Komisija, pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nusprendusi, kad yra pakankamai įrodymų pradėti dalinę tarpinę peržiūrą, 2005 m. liepos 12 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (7) paskelbtu pranešimu apie inicijavimą informavo apie dalinės tarpinės peržiūros pradžią, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 19 straipsnyje. |
| --- | --- |

(6)

Komisija, pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nusprendusi, kad yra pakankamai įrodymų pradėti dalinę tarpinę peržiūrą, 2005 m. liepos 12 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (7) paskelbtu pranešimu apie inicijavimą informavo apie dalinės tarpinės peržiūros pradžią, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 19 straipsnyje.

| (7) | Peržiūra apsiriboja vieno eksportuojančio gamintojo, „Garware“, subsidijavimo tyrimu, siekiant įvertinti būtinybę tęsti, panaikinti arba iš dalies keisti galiojančių priemonių lygį. Tiriamasis laikotarpis tęsėsi nuo 2004 m. balandžio 1 d. iki 2005 m. kovo 31 d. |
| --- | --- |

(7)

Peržiūra apsiriboja vieno eksportuojančio gamintojo, „Garware“, subsidijavimo tyrimu, siekiant įvertinti būtinybę tęsti, panaikinti arba iš dalies keisti galiojančių priemonių lygį. Tiriamasis laikotarpis tęsėsi nuo 2004 m. balandžio 1 d. iki 2005 m. kovo 31 d.

| (8) | Komisija apie dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė tiriamam dėl subsidijavimo eksportuojančiam gamintojui, Indijos Vyriausybei ir pareiškėjams. Suinteresuotoms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti būti išklausytoms per pranešime apie tyrimo inicijavimą nustatytą laikotarpį. |
| --- | --- |

(8)

Komisija apie dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė tiriamam dėl subsidijavimo eksportuojančiam gamintojui, Indijos Vyriausybei ir pareiškėjams. Suinteresuotoms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti būti išklausytoms per pranešime apie tyrimo inicijavimą nustatytą laikotarpį.

| (9) | Norėdama gauti tyrimui reikalingos informacijos Komisija „Garware“ nusiuntė klausimyną. Ši bendrovė sutiko bendradarbiauti ir atsakė į klausimyną. „Garware“ bendrovės patalpose Indijoje buvo atliktas patikrinimas. |
| --- | --- |

(9)

Norėdama gauti tyrimui reikalingos informacijos Komisija „Garware“ nusiuntė klausimyną. Ši bendrovė sutiko bendradarbiauti ir atsakė į klausimyną. „Garware“ bendrovės patalpose Indijoje buvo atliktas patikrinimas.

| (10) | „Garware“, Indijos Vyriausybė ir pareiškėjai buvo informuoti apie pagrindinius tyrimo rezultatus ir turėjo galimybę pareikšti pastabas (žr. 73 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(10)

„Garware“, Indijos Vyriausybė ir pareiškėjai buvo informuoti apie pagrindinius tyrimo rezultatus ir turėjo galimybę pareikšti pastabas (žr. 73 konstatuojamąją dalį).

B.   APTARIAMAS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

I.   Aptariamas produktas

| (11) | Aptariamas produktas, kaip apibrėžta pirminiame tyrime, – tai polietileno tereftalato (PET) plėvelė, kurios kilmės šalis yra Indija ir kurios KN kodas paprastai yra ex 3920 62 19. |
| --- | --- |

(11)

Aptariamas produktas, kaip apibrėžta pirminiame tyrime, – tai polietileno tereftalato (PET) plėvelė, kurios kilmės šalis yra Indija ir kurios KN kodas paprastai yra ex 3920 62 19.

II.   Panašus produktas

| (12) | Kaip ir pirminiame tyrime, buvo nustatyta, kad „Garware“ gaminama ir Indijos vietinėje rinkoje parduodama PET plėvelė bei į Bendriją iš Indijos eksportuojama PET plėvelė pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis bei techninėmis savybėmis ir turi tą pačią paskirtį. Todėl šios plėvelės yra panašūs produktai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

(12)

Kaip ir pirminiame tyrime, buvo nustatyta, kad „Garware“ gaminama ir Indijos vietinėje rinkoje parduodama PET plėvelė bei į Bendriją iš Indijos eksportuojama PET plėvelė pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis bei techninėmis savybėmis ir turi tą pačią paskirtį. Todėl šios plėvelės yra panašūs produktai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 5 dalyje.

C.   SUBSIDIJOS

I.   Įžanga

| (13) | Remiantis informacija, nurodyta prašyme atlikti peržiūrą ir atsakymuose į Bendrijos klausimyną, buvo tirtos šios sistemos, kurios yra laikomos susijusios su subsidijų skyrimu: |
| --- | --- |

(13)

Remiantis informacija, nurodyta prašyme atlikti peržiūrą ir atsakymuose į Bendrijos klausimyną, buvo tirtos šios sistemos, kurios yra laikomos susijusios su subsidijų skyrimu:

a)   Nacionalinės sistemos:

| i) | išankstinių licencijų sistema ir (arba) išankstinio išleidimo įsakymas; |
| --- | --- |

i)

išankstinių licencijų sistema ir (arba) išankstinio išleidimo įsakymas;

| ii) | muitų nuolaidų knygelių sistema; |
| --- | --- |

ii)

muitų nuolaidų knygelių sistema;

| iii) | specialiųjų ekonominių zonų ir (arba) į eksportą orientuotų bendrovių sistema; |
| --- | --- |

iii)

specialiųjų ekonominių zonų ir (arba) į eksportą orientuotų bendrovių sistema;

| iv) | gamybos priemonių eksporto skatinimo sistema; |
| --- | --- |

iv)

gamybos priemonių eksporto skatinimo sistema;

| v) | pajamų mokesčio sistemos:






  — | atleidimo nuo eksporto pajamų mokesčio sistema, |
| --- | --- | --- |

v)

pajamų mokesčio sistemos:

—

atleidimo nuo eksporto pajamų mokesčio sistema,

| — | mokslo tyrimų ir taikomosios veiklos pajamų mokesčio lengvata; |
| --- | --- |

—

mokslo tyrimų ir taikomosios veiklos pajamų mokesčio lengvata;

| vi) | eksporto kreditų sistema; |
| --- | --- |

vi)

eksporto kreditų sistema;

| vii) | apsirūpinimo neapmuitintomis žaliavomis licencija. |
| --- | --- |

vii)

apsirūpinimo neapmuitintomis žaliavomis licencija.

| (14) | Pirmiau pateiktuose i–iv ir vii punktuose nurodytos sistemos yra paremtos 1992 m. Užsienio prekybos (plėtros ir reguliavimo) įstatymu (1992 m. Nr. 22), kuris įsigaliojo 1992 m. rugpjūčio 7 d. (toliau – Užsienio prekybos įstatymas). Užsienio prekybos įstatymu Indijos Vyriausybei yra suteikiama teisė skelbti pranešimus apie eksporto ir importo politiką. Indijos Vyriausybė paskelbė penkerių metų eksporto ir importo politikos planą, apimantį laikotarpį nuo 2002 m. balandžio 1 d. iki 2007 m. kovo 31 d. (toliau – EXIM politika 2002–2007). Be to, Indijos Vyriausybė išleido vadovą, nustatantį EXIM politiką 2002–2007 procedūras (toliau – HOP I 2002–2007), kuris yra reguliariai atnaujinamas (8). |
| --- | --- |

(14)

Pirmiau pateiktuose i–iv ir vii punktuose nurodytos sistemos yra paremtos 1992 m. Užsienio prekybos (plėtros ir reguliavimo) įstatymu (1992 m. Nr. 22), kuris įsigaliojo 1992 m. rugpjūčio 7 d. (toliau – Užsienio prekybos įstatymas). Užsienio prekybos įstatymu Indijos Vyriausybei yra suteikiama teisė skelbti pranešimus apie eksporto ir importo politiką. Indijos Vyriausybė paskelbė penkerių metų eksporto ir importo politikos planą, apimantį laikotarpį nuo 2002 m. balandžio 1 d. iki 2007 m. kovo 31 d. (toliau – EXIM politika 2002–2007). Be to, Indijos Vyriausybė išleido vadovą, nustatantį EXIM politiką 2002–2007 procedūras (toliau – HOP I 2002–2007), kuris yra reguliariai atnaujinamas (8).

| (15) | Pajamų mokesčio sistemos, nurodytos pirmiau pateiktame v punkte, yra pagrįstos 1961 m. Pajamų mokesčio įstatymu, kuris kiekvienais metais iš dalies keičiamas Finansų įstatymu. |
| --- | --- |

(15)

Pajamų mokesčio sistemos, nurodytos pirmiau pateiktame v punkte, yra pagrįstos 1961 m. Pajamų mokesčio įstatymu, kuris kiekvienais metais iš dalies keičiamas Finansų įstatymu.

| (16) | Pirmiau pateiktame vi punkte nurodyta eksporto kreditų sistema yra pagrįsta 1949 m. Bankininkystės reguliavimo įstatymo 21 ir 35A dalimis, pagal kurias Indijos rezervų bankui suteikiama teisė vadovauti komerciniams bankams eksporto kreditų srityje. |
| --- | --- |

(16)

Pirmiau pateiktame vi punkte nurodyta eksporto kreditų sistema yra pagrįsta 1949 m. Bankininkystės reguliavimo įstatymo 21 ir 35A dalimis, pagal kurias Indijos rezervų bankui suteikiama teisė vadovauti komerciniams bankams eksporto kreditų srityje.

b)   Regioninės sistemos

| (17) | Remdamasi informacija, nurodyta prašyme atlikti peržiūrą ir atsakymuose į Komisijos klausimyną, Komisija taip pat ištyrė 1992 m. Maharaštros Vyriausybės paskatų paketo sistemą. Ji yra pagrįsta Maharaštros Vyriausybės Pramonės sektorių, energijos ir darbo departamento nutarimais. |
| --- | --- |

(17)

Remdamasi informacija, nurodyta prašyme atlikti peržiūrą ir atsakymuose į Komisijos klausimyną, Komisija taip pat ištyrė 1992 m. Maharaštros Vyriausybės paskatų paketo sistemą. Ji yra pagrįsta Maharaštros Vyriausybės Pramonės sektorių, energijos ir darbo departamento nutarimais.

II.   Nacionalinės sistemos

1.   Išankstinių licencijų sistema ir (arba) išankstinio išleidimo įsakymas

a)   Teisinis pagrindas

| (18) | Išsamus sistemos apibūdinimas pateiktas EXIM politikos 2002–2007 4.1.1–4.1.14 straipsnio dalyse ir HOP I 2002–2007 4.1–4.30 skyriuose. |
| --- | --- |

(18)

Išsamus sistemos apibūdinimas pateiktas EXIM politikos 2002–2007 4.1.1–4.1.14 straipsnio dalyse ir HOP I 2002–2007 4.1–4.30 skyriuose.

b)   Tinkamumo kriterijus

| (19) | Nebuvo nustatyta, kad „Garware“ tiriamuoju laikotarpiu naudojosi išankstinių licencijų sistema ir (arba) išankstinio išleidimo įsakymu, todėl su šia sistema susijusio kompensavimo analizuoti nebereikia. |
| --- | --- |

(19)

Nebuvo nustatyta, kad „Garware“ tiriamuoju laikotarpiu naudojosi išankstinių licencijų sistema ir (arba) išankstinio išleidimo įsakymu, todėl su šia sistema susijusio kompensavimo analizuoti nebereikia.

2.   Muitų nuolaidų knygelių sistema

a)   Teisinis pagrindas

| (20) | Išsamus muitų nuolaidų knygelių sistemos apibūdinimas pateiktas EXIM politikos 2002–2007 4.3 straipsnio dalyje ir HOP I 2002–2007 4 skyriuje. Pirminio tyrimo metu taikytos dvi muitų nuolaidų knygelių sistemos formos: prieš eksportą ir po eksporto. 2000 m. balandžio mėn. prieš eksportą taikoma muitų nuolaidų knygelių sistemos forma buvo nutraukta, todėl šios peržiūros metu buvo tiriama forma po eksporto. |
| --- | --- |

(20)

Išsamus muitų nuolaidų knygelių sistemos apibūdinimas pateiktas EXIM politikos 2002–2007 4.3 straipsnio dalyje ir HOP I 2002–2007 4 skyriuje. Pirminio tyrimo metu taikytos dvi muitų nuolaidų knygelių sistemos formos: prieš eksportą ir po eksporto. 2000 m. balandžio mėn. prieš eksportą taikoma muitų nuolaidų knygelių sistemos forma buvo nutraukta, todėl šios peržiūros metu buvo tiriama forma po eksporto.

b)   Tinkamumo kriterijus

| (21) | Ši sistema gali būti taikoma visiems gamintojams eksportuotojams ir prekybininkams eksportuotojams. Nustatyta, kad „Garware“ tiriamuoju laikotarpiu naudojosi šia sistema. |
| --- | --- |

(21)

Ši sistema gali būti taikoma visiems gamintojams eksportuotojams ir prekybininkams eksportuotojams. Nustatyta, kad „Garware“ tiriamuoju laikotarpiu naudojosi šia sistema.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (22) | Šia sistema pasinaudoti teisę turintis eksportuotojas gali kreiptis dėl muitų nuolaidų knygelių sistemos kreditų, kurie skaičiuojami procentais nuo produktų, eksportuojamų pagal šią sistemą, vertės. Tokius muitų nuolaidų knygelių sistemos tarifus Indijos valdžios institucijos nustatė daugumai produktų, įskaitant ir aptariamą produktą. Jie nustatomi pagal standartines sąnaudų ir produkcijos normas, atsižvelgiant į galimą importuotų žaliavų kiekį eksportuojamame produkte ir tokiam galimam importui taikomus muito mokesčius, neatsižvelgiant į tai, ar toks muito mokestis buvo faktiškai sumokėtas, ar ne. |
| --- | --- |

(22)

Šia sistema pasinaudoti teisę turintis eksportuotojas gali kreiptis dėl muitų nuolaidų knygelių sistemos kreditų, kurie skaičiuojami procentais nuo produktų, eksportuojamų pagal šią sistemą, vertės. Tokius muitų nuolaidų knygelių sistemos tarifus Indijos valdžios institucijos nustatė daugumai produktų, įskaitant ir aptariamą produktą. Jie nustatomi pagal standartines sąnaudų ir produkcijos normas, atsižvelgiant į galimą importuotų žaliavų kiekį eksportuojamame produkte ir tokiam galimam importui taikomus muito mokesčius, neatsižvelgiant į tai, ar toks muito mokestis buvo faktiškai sumokėtas, ar ne.

| (23) | Šia sistema turi teisę naudotis tik eksportuojanti bendrovė. Tam tikru eksporto sandorio momentu eksportuotojas privalo pateikti eksporto deklaraciją Indijos valdžios institucijoms, kurioje turi būti nurodyta, kad eksportuojama pagal muitų nuolaidų knygelių sistemą. Tam, kad prekes būtų galima eksportuoti, Indijos muitinės įstaigos per prekių išsiuntimo procedūrą išduoda eksporto važtaraštį. Šiame dokumente, inter alia, nurodoma muitų nuolaidų knygelių sistemos kredito suma, kurią ketinama skirti tam eksporto sandoriui. Tada eksportuotojas sužino, kokia lengvata jam bus suteikta. Muitinės įstaigoms išdavus eksporto važtaraštį, Indijos Vyriausybė nebegali keisti savo sprendimo dėl muitų nuolaidų knygelių sistemos kredito. Lengvatos dydis apskaičiuojamas pagal atitinkamą muitų nuolaidų knygelių sistemos tarifą, kuris taikomas eksporto deklaracijos pateikimo metu. Todėl minėtos lengvatos dydžio atgaline data keisti negalima. |
| --- | --- |

(23)

Šia sistema turi teisę naudotis tik eksportuojanti bendrovė. Tam tikru eksporto sandorio momentu eksportuotojas privalo pateikti eksporto deklaraciją Indijos valdžios institucijoms, kurioje turi būti nurodyta, kad eksportuojama pagal muitų nuolaidų knygelių sistemą. Tam, kad prekes būtų galima eksportuoti, Indijos muitinės įstaigos per prekių išsiuntimo procedūrą išduoda eksporto važtaraštį. Šiame dokumente, inter alia, nurodoma muitų nuolaidų knygelių sistemos kredito suma, kurią ketinama skirti tam eksporto sandoriui. Tada eksportuotojas sužino, kokia lengvata jam bus suteikta. Muitinės įstaigoms išdavus eksporto važtaraštį, Indijos Vyriausybė nebegali keisti savo sprendimo dėl muitų nuolaidų knygelių sistemos kredito. Lengvatos dydis apskaičiuojamas pagal atitinkamą muitų nuolaidų knygelių sistemos tarifą, kuris taikomas eksporto deklaracijos pateikimo metu. Todėl minėtos lengvatos dydžio atgaline data keisti negalima.

| (24) | Be to, buvo nustatyta, kad pagal Indijos apskaitos standartus muitų nuolaidų knygelių sistemos kreditai komercinėse sąskaitose gali būti kaupimo principu įtraukiami į apskaitą kaip pajamos, kai įvykdomas eksporto įsipareigojimas. |
| --- | --- |

(24)

Be to, buvo nustatyta, kad pagal Indijos apskaitos standartus muitų nuolaidų knygelių sistemos kreditai komercinėse sąskaitose gali būti kaupimo principu įtraukiami į apskaitą kaip pajamos, kai įvykdomas eksporto įsipareigojimas.

| (25) | Tokie kreditai gali būti naudojami mokėti muito mokesčiams už tolesnį neribojamą prekių importą, išskyrus gamybos priemones. Prekes, importuotas naudojant tokius kreditus, galima parduoti vidaus rinkoje (sumokėjus pardavimo mokestį) arba naudoti kitoms reikmėms. |
| --- | --- |

(25)

Tokie kreditai gali būti naudojami mokėti muito mokesčiams už tolesnį neribojamą prekių importą, išskyrus gamybos priemones. Prekes, importuotas naudojant tokius kreditus, galima parduoti vidaus rinkoje (sumokėjus pardavimo mokestį) arba naudoti kitoms reikmėms.

| (26) | Muitų nuolaidų knygelių sistemos kreditai gali būti laisvai perleidžiami ir galioja 12 mėnesių nuo išdavimo. |
| --- | --- |

(26)

Muitų nuolaidų knygelių sistemos kreditai gali būti laisvai perleidžiami ir galioja 12 mėnesių nuo išdavimo.

| (27) | Prašymą gauti muitų nuolaidų knygelių sistemos kreditus galima pateikti 25 eksporto sandoriams arba neribotam eksporto sandorių skaičiui, jeigu prašymas pateikiamas elektronine forma. De facto muitų nuolaidų knygelių sistemos kreditams netaikomi jokie griežti terminai, nes HOP I 2002–2007 4.47 skyriuje nurodyti laikotarpiai visada skaičiuojami nuo paskutinio eksporto sandorio, nurodyto atitinkamame muitų nuolaidų knygelių sistemos prašyme. |
| --- | --- |

(27)

Prašymą gauti muitų nuolaidų knygelių sistemos kreditus galima pateikti 25 eksporto sandoriams arba neribotam eksporto sandorių skaičiui, jeigu prašymas pateikiamas elektronine forma. De facto muitų nuolaidų knygelių sistemos kreditams netaikomi jokie griežti terminai, nes HOP I 2002–2007 4.47 skyriuje nurodyti laikotarpiai visada skaičiuojami nuo paskutinio eksporto sandorio, nurodyto atitinkamame muitų nuolaidų knygelių sistemos prašyme.

| (28) | Bendrovė atkreipė Komisijos dėmesį į tai, kad ši sistema netrukus bus nutraukta ją pakeičiant tariamai „su PPO suderinta“ sistema, kuri pradės galioti nuo 2006 m. balandžio 1 d. Buvo planuota, kad muitų nuolaidų knygelių sistema nustos galioti 2005 m. balandžio 1 d. Tačiau ją pakeičianti sistema dar nebuvo paruoša įgyvendinti, todėl muitų nuolaidų knygelių sistemos galiojimas buvo pratęstas iki 2006 m. balandžio 1 d. Bendrovė nepatvirtino, ar ši nauja sistema įsigaliojo po šios datos. Bet kuriuo atveju šis tariamas pokytis nepatektų į peržiūros tiriamąjį laikotarpį. |
| --- | --- |

(28)

Bendrovė atkreipė Komisijos dėmesį į tai, kad ši sistema netrukus bus nutraukta ją pakeičiant tariamai „su PPO suderinta“ sistema, kuri pradės galioti nuo 2006 m. balandžio 1 d. Buvo planuota, kad muitų nuolaidų knygelių sistema nustos galioti 2005 m. balandžio 1 d. Tačiau ją pakeičianti sistema dar nebuvo paruoša įgyvendinti, todėl muitų nuolaidų knygelių sistemos galiojimas buvo pratęstas iki 2006 m. balandžio 1 d. Bendrovė nepatvirtino, ar ši nauja sistema įsigaliojo po šios datos. Bet kuriuo atveju šis tariamas pokytis nepatektų į peržiūros tiriamąjį laikotarpį.

d)   Išvada dėl muitų nuolaidų knygelių sistemos

| (29) | Muitų nuolaidų knygelių sistema yra subsidija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 punkto a ii papunktį ir 2 straipsnio 2 punktą. Muitų nuolaidų knygelių sistemos kreditas yra Indijos Vyriausybės finansinis indėlis, nes jis galiausiai bus naudojamas importo muitams kompensuoti, taip sumažinant Indijos Vyriausybės pajamas iš muitų, kurias ji kitu atveju turėtų gauti. Be to, muitų nuolaidų knygelių sistemos kreditas yra naudingas eksportuotojui, nes padidina bendrovės likvidumą. |
| --- | --- |

(29)

Muitų nuolaidų knygelių sistema yra subsidija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 punkto a ii papunktį ir 2 straipsnio 2 punktą. Muitų nuolaidų knygelių sistemos kreditas yra Indijos Vyriausybės finansinis indėlis, nes jis galiausiai bus naudojamas importo muitams kompensuoti, taip sumažinant Indijos Vyriausybės pajamas iš muitų, kurias ji kitu atveju turėtų gauti. Be to, muitų nuolaidų knygelių sistemos kreditas yra naudingas eksportuotojui, nes padidina bendrovės likvidumą.

| (30) | Be to, pagal įstatymą muitų nuolaidų knygelių sistema priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, todėl ji laikoma individualia ir kompensuotina pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktą. |
| --- | --- |

(30)

Be to, pagal įstatymą muitų nuolaidų knygelių sistema priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, todėl ji laikoma individualia ir kompensuotina pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktą.

| (31) | Šios sistemos negalima laikyti leistina muitų grąžinimo sistema arba pakaitine muitų grąžinimo sistema, nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 punkto a ii papunktyje. Ji neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (muitų grąžinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinio muitų grąžinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Eksportuotojas gamybos procese neprivalo faktiškai sunaudoti importuotų neapmuitinamų prekių, o kredito suma neskaičiuojama pagal faktines sąnaudas. Be to, netaikoma jokia sistema arba tvarka, siekiant patvirtinti, kokios žaliavos yra naudojamos eksportuojamo produkto gamybos procese, arba įsitikinti, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Galiausiai eksportuotojas turi teisę naudotis muitų nuolaidų knygelių sistema net ir tuo atveju, kai neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti prekes nenurodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas naudojamas žaliavas gamina savo šalyje ir neimportuoja jokių prekių, kurios gali būti naudojamos kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis muitų nuolaidų knygelių sistema. |
| --- | --- |

(31)

Šios sistemos negalima laikyti leistina muitų grąžinimo sistema arba pakaitine muitų grąžinimo sistema, nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 punkto a ii papunktyje. Ji neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (muitų grąžinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinio muitų grąžinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Eksportuotojas gamybos procese neprivalo faktiškai sunaudoti importuotų neapmuitinamų prekių, o kredito suma neskaičiuojama pagal faktines sąnaudas. Be to, netaikoma jokia sistema arba tvarka, siekiant patvirtinti, kokios žaliavos yra naudojamos eksportuojamo produkto gamybos procese, arba įsitikinti, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Galiausiai eksportuotojas turi teisę naudotis muitų nuolaidų knygelių sistema net ir tuo atveju, kai neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti prekes nenurodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas naudojamas žaliavas gamina savo šalyje ir neimportuoja jokių prekių, kurios gali būti naudojamos kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis muitų nuolaidų knygelių sistema.

e)   Subsidijos sumos apskaičiavimas

| (32) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 punktu ir 5 straipsniu, kompensuotinų subsidijų suma buvo skaičiuojama atsižvelgiant į gavėjui suteiktą lengvatą, nustatytą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Atsižvelgiant į tai, buvo manoma, kad lengvata gavėjui buvo suteikta tada, kai buvo sudaromas eksporto sandoris pagal šią sistemą. Tuomet Indijos Vyriausybė gali atsisakyti muitų, kurie sudaro finansinį indėlį, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 punkto a ii papunktyje. |
| --- | --- |

(32)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 punktu ir 5 straipsniu, kompensuotinų subsidijų suma buvo skaičiuojama atsižvelgiant į gavėjui suteiktą lengvatą, nustatytą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Atsižvelgiant į tai, buvo manoma, kad lengvata gavėjui buvo suteikta tada, kai buvo sudaromas eksporto sandoris pagal šią sistemą. Tuomet Indijos Vyriausybė gali atsisakyti muitų, kurie sudaro finansinį indėlį, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 punkto a ii papunktyje.

| (33) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, buvo nuspręsta, kad pagal muitų nuolaidų knygelių sistemą gauta nauda yra lygi kreditų, gautų už visus eksporto sandorius, įvykdytus pagal šią sistemą per tiriamąjį laikotarpį, sumai. Bendrovė pareiškė, kad muitų nuolaidų knygelių sistemoje taikoma norma buvo sumažinta nuo 11 % iki 8 %, o šis sumažinimas įsigaliojo nuo 2005 m. gegužės 26 d., t. y. šis tariamas pokytis nepatenka į peržiūros tiriamąjį laikotarpį; todėl šio pokyčio poveikis ir reikšmė negalėjo būti tikrinami, o šis argumentas turi būti atmestas pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnį. |
| --- | --- |

(33)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, buvo nuspręsta, kad pagal muitų nuolaidų knygelių sistemą gauta nauda yra lygi kreditų, gautų už visus eksporto sandorius, įvykdytus pagal šią sistemą per tiriamąjį laikotarpį, sumai. Bendrovė pareiškė, kad muitų nuolaidų knygelių sistemoje taikoma norma buvo sumažinta nuo 11 % iki 8 %, o šis sumažinimas įsigaliojo nuo 2005 m. gegužės 26 d., t. y. šis tariamas pokytis nepatenka į peržiūros tiriamąjį laikotarpį; todėl šio pokyčio poveikis ir reikšmė negalėjo būti tikrinami, o šis argumentas turi būti atmestas pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnį.

| (34) | Apskaičiuojant subsidijos sumą kaip skaitiklį pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą, iš gautų kreditų buvo atimti mokesčiai, kuriuos būtinai reikėjo sumokėti, norint gauti subsidiją. |
| --- | --- |

(34)

Apskaičiuojant subsidijos sumą kaip skaitiklį pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą, iš gautų kreditų buvo atimti mokesčiai, kuriuos būtinai reikėjo sumokėti, norint gauti subsidiją.

| (35) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, subsidijų suma per peržiūros tiriamąjį laikotarpį buvo paskirstyta visai eksporto apyvartai kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į pagamintą, eksportuotą arba transportuotą kiekį. Tiriamuoju laikotarpiu „Garware“ naudojosi šia sistema ir gavo 10,3 % subsidiją. |
| --- | --- |

(35)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, subsidijų suma per peržiūros tiriamąjį laikotarpį buvo paskirstyta visai eksporto apyvartai kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į pagamintą, eksportuotą arba transportuotą kiekį. Tiriamuoju laikotarpiu „Garware“ naudojosi šia sistema ir gavo 10,3 % subsidiją.

3.   Į eksportą orientuotų bendrovių sistema/specialiųjų ekonominių zonų sistema

a)   Teisinis pagrindas

| (36) | Išsami informacija apie šias sistemas yra pateikta atitinkamai EXIM politikos 2002–2007 6 skyriuje (į eksportą orientuotų bendrovių sistema) ir HOP I 2002–2007 7 skyriuje (specialiųjų ekonominių zonų sistema). |
| --- | --- |

(36)

Išsami informacija apie šias sistemas yra pateikta atitinkamai EXIM politikos 2002–2007 6 skyriuje (į eksportą orientuotų bendrovių sistema) ir HOP I 2002–2007 7 skyriuje (specialiųjų ekonominių zonų sistema).

b)   Tinkamumo kriterijus

| (37) | Nebuvo nustatyta, kad „Garware“ tiriamuoju laikotarpiu naudojosi kuria nors iš šių sistemų, todėl su jomis susijusio kompensavimo analizuoti nereikia. |
| --- | --- |

(37)

Nebuvo nustatyta, kad „Garware“ tiriamuoju laikotarpiu naudojosi kuria nors iš šių sistemų, todėl su jomis susijusio kompensavimo analizuoti nereikia.

4.   Gamybos priemonių eksporto skatinimo sistema

a)   Teisinis pagrindas

| (38) | Išsamus gamybos priemonių eksporto skatinimo sistemos apibūdinimas pateiktas EXIM politikos 2002–2007 5 skyriuje ir HOP I 2002–2007 5 skyriuje. |
| --- | --- |

(38)

Išsamus gamybos priemonių eksporto skatinimo sistemos apibūdinimas pateiktas EXIM politikos 2002–2007 5 skyriuje ir HOP I 2002–2007 5 skyriuje.

b)   Tinkamumo kriterijus

| (39) | Ši sistema gali būti taikoma visiems gamintojams eksportuotojams ir prekybininkams eksportuotojams, susijusiems su remiančiais gamintojais ir paslaugų teikėjais. Nustatyta, kad „Garware“ tiriamuoju laikotarpiu naudojosi šia sistema. |
| --- | --- |

(39)

Ši sistema gali būti taikoma visiems gamintojams eksportuotojams ir prekybininkams eksportuotojams, susijusiems su remiančiais gamintojais ir paslaugų teikėjais. Nustatyta, kad „Garware“ tiriamuoju laikotarpiu naudojosi šia sistema.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (40) | Pagal eksporto įsipareigojimo sąlygą bendrovė gali importuoti gamybos priemones (naujas gamybos priemones, o nuo 2003 m. balandžio mėn. – ir panaudotas iki 10 metų senumo gamybos priemones) ir mokėti už jas sumažintą muitą. Todėl pateikus prašymą ir sumokėjus mokestį Indijos Vyriausybė išduoda gamybos priemonių eksporto skatinimo sistemos licenciją. Nuo 2000 m. balandžio mėn. pagal šią sistemą numatyta taikyti sumažintą 5 % muito normą visoms gamybos priemonėms, kurios yra importuojamos pagal šią sistemą. Siekiant įvykdyti eksporto įsipareigojimą, importuojamas gamybos priemones būtina naudoti tam tikram eksportuojamų prekių kiekiui pagaminti per tam tikrą laikotarpį. |
| --- | --- |

(40)

Pagal eksporto įsipareigojimo sąlygą bendrovė gali importuoti gamybos priemones (naujas gamybos priemones, o nuo 2003 m. balandžio mėn. – ir panaudotas iki 10 metų senumo gamybos priemones) ir mokėti už jas sumažintą muitą. Todėl pateikus prašymą ir sumokėjus mokestį Indijos Vyriausybė išduoda gamybos priemonių eksporto skatinimo sistemos licenciją. Nuo 2000 m. balandžio mėn. pagal šią sistemą numatyta taikyti sumažintą 5 % muito normą visoms gamybos priemonėms, kurios yra importuojamos pagal šią sistemą. Siekiant įvykdyti eksporto įsipareigojimą, importuojamas gamybos priemones būtina naudoti tam tikram eksportuojamų prekių kiekiui pagaminti per tam tikrą laikotarpį.

d)   Išvada dėl gamybos priemonių eksporto skatinimo sistemos

| (41) | Gamybos priemonių eksporto skatinimo sistema yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 punkto a ii papunktyje ir 2 straipsnio 2 punkte. Muito sumažinimas laikomas Indijos Vyriausybės finansiniu indėliu, nes ši lengvata sumažina Indijos Vyriausybės pajamas iš muitų, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, muito sumažinimas yra naudingas eksportuotojui, nes importuojant sutaupyti muitai pagerina jo likvidumą. |
| --- | --- |

(41)

Gamybos priemonių eksporto skatinimo sistema yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 punkto a ii papunktyje ir 2 straipsnio 2 punkte. Muito sumažinimas laikomas Indijos Vyriausybės finansiniu indėliu, nes ši lengvata sumažina Indijos Vyriausybės pajamas iš muitų, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, muito sumažinimas yra naudingas eksportuotojui, nes importuojant sutaupyti muitai pagerina jo likvidumą.

| (42) | Be to, gamybos priemonių eksporto skatinimo sistema pagal įstatymą priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, nes šių licencijų negalima gauti, neprisiėmus eksporto įsipareigojimo. Todėl ji laikoma individualia ir kompensuotina pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktą. |
| --- | --- |

(42)

Be to, gamybos priemonių eksporto skatinimo sistema pagal įstatymą priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, nes šių licencijų negalima gauti, neprisiėmus eksporto įsipareigojimo. Todėl ji laikoma individualia ir kompensuotina pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktą.

| (43) | Šios sistemos negalima laikyti leistina muitų grąžinimo sistema arba pakaitine muitų grąžinimo sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 punkto a ii papunktyje. Gamybos priemonių neapima leistinos sistemos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, nes gaminant eksportuojamas prekes gamybos priemonės nesuvartojamos. |
| --- | --- |

(43)

Šios sistemos negalima laikyti leistina muitų grąžinimo sistema arba pakaitine muitų grąžinimo sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 punkto a ii papunktyje. Gamybos priemonių neapima leistinos sistemos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, nes gaminant eksportuojamas prekes gamybos priemonės nesuvartojamos.

e)   Subsidijos sumos apskaičiavimas

| (44) | Skaitiklis buvo nustatytas tokiu būdu: vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalimi, subsidijos suma buvo apskaičiuota pagal muitą, nesumokėtą už importuotas gamybos priemones, paskirstytą per laikotarpį, kuris atspindi įprastą tokių gamybos priemonių nusidėvėjimo laikotarpį PET plėvelės pramonėje. Siekiant parodyti visą laikui bėgant suteiktos naudos vertę, prie šios sumos buvo pridėtos palūkanos. Mokesčiai, kuriuos būtinai reikėjo sumokėti, norint gauti subsidiją, buvo išskaityti pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą. |
| --- | --- |

(44)

Skaitiklis buvo nustatytas tokiu būdu: vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalimi, subsidijos suma buvo apskaičiuota pagal muitą, nesumokėtą už importuotas gamybos priemones, paskirstytą per laikotarpį, kuris atspindi įprastą tokių gamybos priemonių nusidėvėjimo laikotarpį PET plėvelės pramonėje. Siekiant parodyti visą laikui bėgant suteiktos naudos vertę, prie šios sumos buvo pridėtos palūkanos. Mokesčiai, kuriuos būtinai reikėjo sumokėti, norint gauti subsidiją, buvo išskaityti pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą.

| (45) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, subsidijos suma buvo paskirstyta eksporto apyvartai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų. „Garware“ gauta subsidija sudaro 1,8 %. |
| --- | --- |

(45)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, subsidijos suma buvo paskirstyta eksporto apyvartai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų. „Garware“ gauta subsidija sudaro 1,8 %.

5.   Atleidimo nuo pajamų mokesčio sistema

a)   Teisinis pagrindas

| (46) | Šios sistemos teisinis pagrindas yra 1961 m. Pajamų mokesčio įstatymas, kuris kiekvienais metais yra iš dalies keičiamas Finansų įstatymu. Finansų įstatymu kiekvienais metais nustatomas mokesčių rinkimo ir įvairių atleidimų bei atskaitymų, kurių gali būti pareikalauta, pagrindas. Eksportuojančios bendrovės gali reikalauti, kad jos būtų atleistos nuo pajamų mokesčio pagal 1961 m. Pajamų mokesčio įstatymo 10A, 10B ir 80HHC dalis. |
| --- | --- |

(46)

Šios sistemos teisinis pagrindas yra 1961 m. Pajamų mokesčio įstatymas, kuris kiekvienais metais yra iš dalies keičiamas Finansų įstatymu. Finansų įstatymu kiekvienais metais nustatomas mokesčių rinkimo ir įvairių atleidimų bei atskaitymų, kurių gali būti pareikalauta, pagrindas. Eksportuojančios bendrovės gali reikalauti, kad jos būtų atleistos nuo pajamų mokesčio pagal 1961 m. Pajamų mokesčio įstatymo 10A, 10B ir 80HHC dalis.

b)   Praktinis įgyvendinimas

| (47) | Kadangi nebuvo nustatyta, kad „Garware“ gavo lengvatas pagal atleidimo nuo pajamų mokesčio sistemą, su šia sistema susijusio kompensavimo analizuoti nereikia. |
| --- | --- |

(47)

Kadangi nebuvo nustatyta, kad „Garware“ gavo lengvatas pagal atleidimo nuo pajamų mokesčio sistemą, su šia sistema susijusio kompensavimo analizuoti nereikia.

6.   Eksporto kreditų sistema

a)   Teisinis pagrindas

| (48) | Šios sistemos išsamus apibūdinimas pateiktas Indijos rezervų banko Pagrindiniame aplinkraštyje IECD Nr. 5/04.02.01/2002-03 (Eksporto kreditai užsienio valiuta) ir Pagrindiniame aplinkraštyje IECD Nr. 10/04.02.01/2003-04 (Eksporto kreditai rupijomis), kuris yra skirtas visiems komerciniams Indijos bankams. |
| --- | --- |

(48)

Šios sistemos išsamus apibūdinimas pateiktas Indijos rezervų banko Pagrindiniame aplinkraštyje IECD Nr. 5/04.02.01/2002-03 (Eksporto kreditai užsienio valiuta) ir Pagrindiniame aplinkraštyje IECD Nr. 10/04.02.01/2003-04 (Eksporto kreditai rupijomis), kuris yra skirtas visiems komerciniams Indijos bankams.

b)   Tinkamumo kriterijus

| (49) | Šia sistema naudotis turi teisę gamintojai eksportuotojai ir prekybininkai eksportuotojai. Nustatyta, kad „Garware“ tiriamuoju laikotarpiu naudojosi šia sistema. |
| --- | --- |

(49)

Šia sistema naudotis turi teisę gamintojai eksportuotojai ir prekybininkai eksportuotojai. Nustatyta, kad „Garware“ tiriamuoju laikotarpiu naudojosi šia sistema.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (50) | Pagal šią sistemą Indijos rezervų bankas nustato privalomą maksimalią palūkanų normą, taikomą eksporto kreditams tiek Indijos rupijomis, tiek užsienio valiuta, kurią komerciniai bankai gali taikyti eksportuotojui, „kad eksportuotojai galėtų gauti kreditus tarptautiniu lygiu konkurencinėmis palūkanų normomis“. Eksporto kreditų sistemą sudaro dvi posistemės, tai yra eksporto kreditų sistema, taikoma prekėms prieš išsiuntimą („pakavimo kreditai“), kuri apima kreditus, teikiamus eksportuotojui prekių pirkimo, perdirbimo, gamybos, pakavimo ir (arba) siuntimo išlaidoms finansuoti prieš eksportą, ir prekėms po išsiuntimo taikoma eksporto kreditų sistema, pagal kurią teikiamos apyvartinių lėšų paskolos iš eksporto gautinoms sumoms finansuoti. Be to, Indijos rezervų bankas nurodo bankams tam tikrą dalį savo grynojo banko kredito skirti eksportui finansuoti. |
| --- | --- |

(50)

Pagal šią sistemą Indijos rezervų bankas nustato privalomą maksimalią palūkanų normą, taikomą eksporto kreditams tiek Indijos rupijomis, tiek užsienio valiuta, kurią komerciniai bankai gali taikyti eksportuotojui, „kad eksportuotojai galėtų gauti kreditus tarptautiniu lygiu konkurencinėmis palūkanų normomis“. Eksporto kreditų sistemą sudaro dvi posistemės, tai yra eksporto kreditų sistema, taikoma prekėms prieš išsiuntimą („pakavimo kreditai“), kuri apima kreditus, teikiamus eksportuotojui prekių pirkimo, perdirbimo, gamybos, pakavimo ir (arba) siuntimo išlaidoms finansuoti prieš eksportą, ir prekėms po išsiuntimo taikoma eksporto kreditų sistema, pagal kurią teikiamos apyvartinių lėšų paskolos iš eksporto gautinoms sumoms finansuoti. Be to, Indijos rezervų bankas nurodo bankams tam tikrą dalį savo grynojo banko kredito skirti eksportui finansuoti.

| (51) | Pagal minėtus Indijos rezervų banko pagrindinius aplinkraščius eksportuotojai gali gauti eksporto kreditą lengvatinėmis palūkanų normomis palyginti su įprastinio komercinio kredito (kreditų grynaisiais) palūkanų normomis, kurios nustatomos pagal rinkos sąlygas. |
| --- | --- |

(51)

Pagal minėtus Indijos rezervų banko pagrindinius aplinkraščius eksportuotojai gali gauti eksporto kreditą lengvatinėmis palūkanų normomis palyginti su įprastinio komercinio kredito (kreditų grynaisiais) palūkanų normomis, kurios nustatomos pagal rinkos sąlygas.

d)   Išvada dėl eksporto kreditų sistemos

| (52) | Pirma, mažinant finansines išlaidas palyginti su rinkos palūkanų normomis minėtos lengvatinės palūkanų normos tokiam eksportuotojui suteikia naudos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 punkte. Nepaisant fakto, kad lengvatinius kreditus pagal eksporto kreditų sistemą teikia komerciniai bankai, ši lengvata yra vyriausybės finansinis indėlis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 punkto a iv papunktyje. Indijos rezervų bankas yra valstybinė institucija, todėl jam taikoma pagrindinio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje pateikta „vyriausybės“ sąvoka, be to, jis nurodo komerciniams bankams suteikti lengvatinį finansavimą eksportuojančioms bendrovėms. Šis lengvatinis finansavimas yra subsidija, kuri pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktą laikoma individualia ir kompensuotina, nes lengvatinės palūkanų normos priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų. |
| --- | --- |

(52)

Pirma, mažinant finansines išlaidas palyginti su rinkos palūkanų normomis minėtos lengvatinės palūkanų normos tokiam eksportuotojui suteikia naudos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 punkte. Nepaisant fakto, kad lengvatinius kreditus pagal eksporto kreditų sistemą teikia komerciniai bankai, ši lengvata yra vyriausybės finansinis indėlis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 punkto a iv papunktyje. Indijos rezervų bankas yra valstybinė institucija, todėl jam taikoma pagrindinio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje pateikta „vyriausybės“ sąvoka, be to, jis nurodo komerciniams bankams suteikti lengvatinį finansavimą eksportuojančioms bendrovėms. Šis lengvatinis finansavimas yra subsidija, kuri pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktą laikoma individualia ir kompensuotina, nes lengvatinės palūkanų normos priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų.

e)   Subsidijos sumos apskaičiavimas

| (53) | Subsidijos suma buvo apskaičiuota atsižvelgiant į skirtumą tarp palūkanų, sumokėtų už eksporto kreditus, kurios buvo taikomos tiriamuoju laikotarpiu, ir sumos, kurią būtų reikėję mokėti, jeigu bendrovės naudojamiems įprastiniams komerciniams kreditams būtų taikomos rinkoje vyraujančios palūkanų normos. Subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta visai eksporto apyvartai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į pagamintus, perdirbtus, eksportuotus arba transportuotus kiekius. „Garware“ pasinaudojo lengvatomis pagal eksporto kreditų sistemą ir gavo 1,2 % subsidiją. |
| --- | --- |

(53)

Subsidijos suma buvo apskaičiuota atsižvelgiant į skirtumą tarp palūkanų, sumokėtų už eksporto kreditus, kurios buvo taikomos tiriamuoju laikotarpiu, ir sumos, kurią būtų reikėję mokėti, jeigu bendrovės naudojamiems įprastiniams komerciniams kreditams būtų taikomos rinkoje vyraujančios palūkanų normos. Subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta visai eksporto apyvartai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į pagamintus, perdirbtus, eksportuotus arba transportuotus kiekius. „Garware“ pasinaudojo lengvatomis pagal eksporto kreditų sistemą ir gavo 1,2 % subsidiją.

7.   Apsirūpinimo neapmuitintomis žaliavomis licencija

a)   Teisinis pagrindas

| (54) | Teisinis šios sistemos pagrindas yra pateiktas EXIM politikos 2002–2007 4.2.1–4.2.7 straipsnio dalyse ir HOP I 2002–2007 4.31–4.36 straipsnio dalyse. |
| --- | --- |

(54)

Teisinis šios sistemos pagrindas yra pateiktas EXIM politikos 2002–2007 4.2.1–4.2.7 straipsnio dalyse ir HOP I 2002–2007 4.31–4.36 straipsnio dalyse.

b)   Praktinis įgyvendinimas

| (55) | Kadangi nebuvo nustatyta, kad „Garware“ gavo lengvatas pagal apsirūpinimo neapmuitintomis žaliavomis licenciją, su šia sistema susijusio kompensavimo analizuoti nereikia. |
| --- | --- |

(55)

Kadangi nebuvo nustatyta, kad „Garware“ gavo lengvatas pagal apsirūpinimo neapmuitintomis žaliavomis licenciją, su šia sistema susijusio kompensavimo analizuoti nereikia.

III.   Regioninės sistemos

a)   Teisinis pagrindas

| (56) | Skatindama pramonės plėtrą mažiau išsivysčiusiuose valstijos regionuose, Maharaštros Vyriausybė nuo 1964 m. skatina besiplečiančias įmones kurtis besivystančiuose valstijos regionuose naudojantis sistema, kuri yra žinoma kaip „paskatų paketo sistema“. Sistema nuo jos įvedimo buvo kelis kartus iš dalies pakeista: „1993 m. sistema“ veikė nuo 1993 m. spalio 1 d. iki 2001 m. kovo 31 d., o naujausias pakeitimas, „2001 m. sistema“, buvo atliktas 2001 m. kovo 31 d. ir numatyta, kad ši sistema veiks iki 2006 m. kovo 31 d. Maharaštros Vyriausybės taikomą paskatų paketo sistemą sudaro kelios posistemės, o pagrindą sudaro atleidimas nuo vietos pardavimo mokesčio ir vietos mokesčio kompensavimas. |
| --- | --- |

(56)

Skatindama pramonės plėtrą mažiau išsivysčiusiuose valstijos regionuose, Maharaštros Vyriausybė nuo 1964 m. skatina besiplečiančias įmones kurtis besivystančiuose valstijos regionuose naudojantis sistema, kuri yra žinoma kaip „paskatų paketo sistema“. Sistema nuo jos įvedimo buvo kelis kartus iš dalies pakeista: „1993 m. sistema“ veikė nuo 1993 m. spalio 1 d. iki 2001 m. kovo 31 d., o naujausias pakeitimas, „2001 m. sistema“, buvo atliktas 2001 m. kovo 31 d. ir numatyta, kad ši sistema veiks iki 2006 m. kovo 31 d. Maharaštros Vyriausybės taikomą paskatų paketo sistemą sudaro kelios posistemės, o pagrindą sudaro atleidimas nuo vietos pardavimo mokesčio ir vietos mokesčio kompensavimas.

b)   Tinkamumo kriterijus

| (57) | Bendrovės, norėdamos pasinaudoti šia sistema, turi investuoti į mažiau išsivysčiusias zonas įkurdamos naują pramonės įmonę arba investuodamos didelę kapitalo dalį į veikiančios pramonės įmonės plėtrą ir įvairinimą. Šios zonos pagal ekonominį išsivystymą yra skirstomos į skirtingas kategorijas (pvz., mažai išsivysčiusi zona, mažiau išsivysčiusi zona, mažiausiai išsivysčiusi zona). Pagrindinis paskatų dydžio nustatymo kriterijus yra zona, kurioje veikia arba bus įsteigta įmonė, ir investicijų dydis. |
| --- | --- |

(57)

Bendrovės, norėdamos pasinaudoti šia sistema, turi investuoti į mažiau išsivysčiusias zonas įkurdamos naują pramonės įmonę arba investuodamos didelę kapitalo dalį į veikiančios pramonės įmonės plėtrą ir įvairinimą. Šios zonos pagal ekonominį išsivystymą yra skirstomos į skirtingas kategorijas (pvz., mažai išsivysčiusi zona, mažiau išsivysčiusi zona, mažiausiai išsivysčiusi zona). Pagrindinis paskatų dydžio nustatymo kriterijus yra zona, kurioje veikia arba bus įsteigta įmonė, ir investicijų dydis.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (58) | Atleidimas nuo vietos pardavimo mokesčio: prekėms paprastai taikomas pagrindinis pardavimo mokestis (pardavimui tarp valstijų) arba valstijos pardavimo mokestis (pardavimui valstijoje), kurio dydis priklauso nuo valstijos (valstijų), kurioje (kuriose) sudaromi sandoriai. Prekių importui ar eksportui netaikomas pardavimo mokestis, o vidaus pardavimui taikomas galiojantis pardavimo mokestis. Pagal atleidimo sistemą paskirtos įmonės neturi mokėti jokių pardavimo mokesčių nuo jų pardavimo sandorių. Paskirtos įmonės taip pat yra atleistos nuo vietos pardavimo mokesčio už jų įgytas prekes iš tiekėjo, kuris pats turi teisę naudotis sistema. Pardavimo sandoris nesuteikia jokios naudos paskirtai parduodančiai įmonei, tuo tarpu pirkimo sandoris duoda naudos paskirtai perkančiai įmonei. Nustatyta, kad „Garware“ tiriamuoju laikotarpiu gavo naudos dėl šio atleidimo nuo mokesčių. |
| --- | --- |

(58)

Atleidimas nuo vietos pardavimo mokesčio: prekėms paprastai taikomas pagrindinis pardavimo mokestis (pardavimui tarp valstijų) arba valstijos pardavimo mokestis (pardavimui valstijoje), kurio dydis priklauso nuo valstijos (valstijų), kurioje (kuriose) sudaromi sandoriai. Prekių importui ar eksportui netaikomas pardavimo mokestis, o vidaus pardavimui taikomas galiojantis pardavimo mokestis. Pagal atleidimo sistemą paskirtos įmonės neturi mokėti jokių pardavimo mokesčių nuo jų pardavimo sandorių. Paskirtos įmonės taip pat yra atleistos nuo vietos pardavimo mokesčio už jų įgytas prekes iš tiekėjo, kuris pats turi teisę naudotis sistema. Pardavimo sandoris nesuteikia jokios naudos paskirtai parduodančiai įmonei, tuo tarpu pirkimo sandoris duoda naudos paskirtai perkančiai įmonei. Nustatyta, kad „Garware“ tiriamuoju laikotarpiu gavo naudos dėl šio atleidimo nuo mokesčių.

| (59) | Vietos mokesčio kompensavimas: vietos mokestis – tai mokestis, kurį renka Indijos vietinės vyriausybės, įskaitant Maharaštros Vyriausybę, už prekes, patenkančias į jų miesto ar rajono teritoriją. Pramonės įmonės turi teisę gauti vietos mokesčio kompensaciją iš Maharaštros Vyriausybės, jei jų įrenginiai yra tam tikruose nurodytuose miestuose ir rajonuose valstijos teritorijoje. Bendra suma, kuri gali būti kompensuota, negali viršyti 100 % pagrindinio kapitalo investicijų. Nustatyta, kad „Garware“ tiriamuoju laikotarpiu gavo naudos dėl šios kompensacijos. |
| --- | --- |

(59)

Vietos mokesčio kompensavimas: vietos mokestis – tai mokestis, kurį renka Indijos vietinės vyriausybės, įskaitant Maharaštros Vyriausybę, už prekes, patenkančias į jų miesto ar rajono teritoriją. Pramonės įmonės turi teisę gauti vietos mokesčio kompensaciją iš Maharaštros Vyriausybės, jei jų įrenginiai yra tam tikruose nurodytuose miestuose ir rajonuose valstijos teritorijoje. Bendra suma, kuri gali būti kompensuota, negali viršyti 100 % pagrindinio kapitalo investicijų. Nustatyta, kad „Garware“ tiriamuoju laikotarpiu gavo naudos dėl šios kompensacijos.

d)   Išvados dėl Maharaštros Vyriausybės taikomos paskatų paketo sistemos

| (60) | Maharaštros Vyriausybės taikoma paskatų paketo sistema yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 punkto a ii papunktyje ir 2 straipsnio 2 punkte. Pirmiau nagrinėtos dvi posistemės laikomos Maharaštros Vyriausybės finansiniu indėliu, nes ši lengvata sumažina Maharaštros Vyriausybės pajamas, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, atleidimas ir (arba) kompensavimas yra naudingas bendrovei, nes padidina jos likvidumą. |
| --- | --- |

(60)

Maharaštros Vyriausybės taikoma paskatų paketo sistema yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 punkto a ii papunktyje ir 2 straipsnio 2 punkte. Pirmiau nagrinėtos dvi posistemės laikomos Maharaštros Vyriausybės finansiniu indėliu, nes ši lengvata sumažina Maharaštros Vyriausybės pajamas, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, atleidimas ir (arba) kompensavimas yra naudingas bendrovei, nes padidina jos likvidumą.

| (61) | Bendrovė teigė, kad 2005 m. balandžio 1 d. pardavimo mokestis buvo panaikintas ir nuo to laiko Maharaštros Vyriausybė nustatė „pridėtinės vertės mokesčio“ tvarką, pagal kurią bendrovė privalo sumokėti visą mokestį. Tačiau šis tariamas pokytis įvyko pasibaigus tiriamajam laikotarpiui, todėl šio pokyčio poveikis ir reikšmė negalėjo būti tikrinami. Bet kuriuo atveju, nebuvo pateikti atitinkami įrodymai, susiję su šia tvarka ir bendrovės įsipareigojimais pagal šią tvarką. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 5 straipsniu minėtą argumentą reikia atmesti. |
| --- | --- |

(61)

Bendrovė teigė, kad 2005 m. balandžio 1 d. pardavimo mokestis buvo panaikintas ir nuo to laiko Maharaštros Vyriausybė nustatė „pridėtinės vertės mokesčio“ tvarką, pagal kurią bendrovė privalo sumokėti visą mokestį. Tačiau šis tariamas pokytis įvyko pasibaigus tiriamajam laikotarpiui, todėl šio pokyčio poveikis ir reikšmė negalėjo būti tikrinami. Bet kuriuo atveju, nebuvo pateikti atitinkami įrodymai, susiję su šia tvarka ir bendrovės įsipareigojimais pagal šią tvarką. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 5 straipsniu minėtą argumentą reikia atmesti.

| (62) | Šia sistema gali naudotis tik tos bendrovės, kurios yra investavusios į tam tikras nurodytas geografines zonas, priklausančias Maharaštros valstijos jurisdikcijai. Už šių zonų ribų įsikūrusios bendrovės šia sistema naudotis negali. Lengvatos dydis priklauso nuo atitinkamų zonų. Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalies a punktą ir 3 straipsnio 3 dalį sistema laikoma individualia ir kompensuotina. |
| --- | --- |

(62)

Šia sistema gali naudotis tik tos bendrovės, kurios yra investavusios į tam tikras nurodytas geografines zonas, priklausančias Maharaštros valstijos jurisdikcijai. Už šių zonų ribų įsikūrusios bendrovės šia sistema naudotis negali. Lengvatos dydis priklauso nuo atitinkamų zonų. Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalies a punktą ir 3 straipsnio 3 dalį sistema laikoma individualia ir kompensuotina.

e)   Subsidijos sumos apskaičiavimas

| (63) | Atleidimo nuo pardavimo mokesčių atveju subsidijos suma buvo apskaičiuota atsižvelgiant į paprastai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu mokamų pardavimo mokesčių sumą, kuri pagal minėtą sistemą liko nesumokėta. Kalbant apie vietos mokestį, eksportuotojo gauta nauda buvo apskaičiuota kaip per tiriamąjį laikotarpį kompensuoto vidaus mokesčio suma. Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalies reikalavimus šios subsidijos sumos (skaitiklis) po to buvo paskirstytos visiems peržiūros tiriamojo laikotarpio pardavimo kiekiams kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija nepriklauso nuo eksporto, ir nebuvo skirta atsižvelgiant į pagamintus, eksportuotus arba transportuotus kiekius. Per šį laikotarpį „Garware“ pasinaudojo šiomis sistemomis ir gavo 1,6 % subsidijas. |
| --- | --- |

(63)

Atleidimo nuo pardavimo mokesčių atveju subsidijos suma buvo apskaičiuota atsižvelgiant į paprastai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu mokamų pardavimo mokesčių sumą, kuri pagal minėtą sistemą liko nesumokėta. Kalbant apie vietos mokestį, eksportuotojo gauta nauda buvo apskaičiuota kaip per tiriamąjį laikotarpį kompensuoto vidaus mokesčio suma. Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalies reikalavimus šios subsidijos sumos (skaitiklis) po to buvo paskirstytos visiems peržiūros tiriamojo laikotarpio pardavimo kiekiams kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija nepriklauso nuo eksporto, ir nebuvo skirta atsižvelgiant į pagamintus, eksportuotus arba transportuotus kiekius. Per šį laikotarpį „Garware“ pasinaudojo šiomis sistemomis ir gavo 1,6 % subsidijas.

IV.   Kompensuotinų subsidijų suma

| (64) | Tiriamo eksportuojančio gamintojo kompensuotinų subsidijų dydis, apskaičiuotas pagal pagrindinio reglamento nuostatas, išreikštas ad valorem sudaro 14,9 %. Subsidijų sumos viršijo pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalyje minimą de minimis ribą.










  (%) |
| --- | --- |
| Sistema | Muitų nuolaidų knygelių sistema | Gamybos priemonių eksporto skatinimo sistema | Eksporto kreditų sistema | Maharaštros Vyriausybės paskatų paketo sistema | Iš viso |
| „Garware“ | 10,3 | 1,8 | 1,2 | 1,6 | 14,9 |

(64)

Tiriamo eksportuojančio gamintojo kompensuotinų subsidijų dydis, apskaičiuotas pagal pagrindinio reglamento nuostatas, išreikštas ad valorem sudaro 14,9 %. Subsidijų sumos viršijo pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalyje minimą de minimis ribą.

(%)

Sistema

Muitų nuolaidų knygelių sistema

Gamybos priemonių eksporto skatinimo sistema

Eksporto kreditų sistema

Maharaštros Vyriausybės paskatų paketo sistema

Iš viso

„Garware“

10,3

1,8

1,2

1,6

14,9

| (65) | Todėl vadovaujantis pagrindinio reglamento 19 straipsniu nuspręsta, kad šiuo metu taikomų priemonių nebepakanka kovoti su Bendrijos pramonei žalą darančiomis kompensuotinomis subsidijomis. |
| --- | --- |

(65)

Todėl vadovaujantis pagrindinio reglamento 19 straipsniu nuspręsta, kad šiuo metu taikomų priemonių nebepakanka kovoti su Bendrijos pramonei žalą darančiomis kompensuotinomis subsidijomis.

V.   Ilgalaikis pasikeitusių subsidijavimo aplinkybių pobūdis

| (66) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 19 straipsnio 2 dalimi buvo tiriama, ar tolesnio galiojančios priemonės taikymo nepakaktų kovojant su žalą darančiomis kompensuotinomis subsidijomis. |
| --- | --- |

(66)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 19 straipsnio 2 dalimi buvo tiriama, ar tolesnio galiojančios priemonės taikymo nepakaktų kovojant su žalą darančiomis kompensuotinomis subsidijomis.

| (67) | Nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu „Garware“ ir toliau naudojosi Indijos valdžios institucijų teikiamomis kompensuotinomis subsidijomis. Be to, peržiūros metu nustatytas subsidijos dydis gerokai viršija pirminio tyrimo metu nustatytą dydį. Pirmiau nagrinėtos subsidijų sistemos teikia nuolatinę naudą. Išskyrus muitų nuolaidų knygelių sistemą ir pardavimo mokesčio kompensavimą, nėra jokių požymių, kad artimiausioje ateityje šios programos gali būti panaikintos. „Garware“ teigimu, planuota, kad 2006 m. balandžio 1 d. įsigalios muitų nuolaidų knygelių sistemą pakeičianti sistema. Bendrovė nepatvirtino, ar ši nauja sistema įsigaliojo. Ateityje reikės įvertinti padėtį, susidarysiančią dėl muitų nuolaidų knygelių sistemos pakeitimo tariamai „su PPO suderinta“ sistema, apie kurią Komisija neturi jokios informacijos. Nesant pagrįstų įrodymų, kad muitų nuolaidų knygelių sistema bus pakeista, nuspręsta, kad šios peržiūros reikmėms muitų nuolaidų knygelių sistema laikoma dar galiojančia. Be to, bendrovė nepateikė jokios informacijos apie „į PVM sistemą panašią“ sistemą, kuri pasibaigus tiriamajam laikotarpiui tariamai pakeitė Maharaštros Vyriausybės taikomą pardavimo mokestį, todėl buvo nuspręsta, kad šios peržiūros reikmėms pardavimo mokesčio sistema laikoma dar galiojančia. |
| --- | --- |

(67)

Nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu „Garware“ ir toliau naudojosi Indijos valdžios institucijų teikiamomis kompensuotinomis subsidijomis. Be to, peržiūros metu nustatytas subsidijos dydis gerokai viršija pirminio tyrimo metu nustatytą dydį. Pirmiau nagrinėtos subsidijų sistemos teikia nuolatinę naudą. Išskyrus muitų nuolaidų knygelių sistemą ir pardavimo mokesčio kompensavimą, nėra jokių požymių, kad artimiausioje ateityje šios programos gali būti panaikintos. „Garware“ teigimu, planuota, kad 2006 m. balandžio 1 d. įsigalios muitų nuolaidų knygelių sistemą pakeičianti sistema. Bendrovė nepatvirtino, ar ši nauja sistema įsigaliojo. Ateityje reikės įvertinti padėtį, susidarysiančią dėl muitų nuolaidų knygelių sistemos pakeitimo tariamai „su PPO suderinta“ sistema, apie kurią Komisija neturi jokios informacijos. Nesant pagrįstų įrodymų, kad muitų nuolaidų knygelių sistema bus pakeista, nuspręsta, kad šios peržiūros reikmėms muitų nuolaidų knygelių sistema laikoma dar galiojančia. Be to, bendrovė nepateikė jokios informacijos apie „į PVM sistemą panašią“ sistemą, kuri pasibaigus tiriamajam laikotarpiui tariamai pakeitė Maharaštros Vyriausybės taikomą pardavimo mokestį, todėl buvo nuspręsta, kad šios peržiūros reikmėms pardavimo mokesčio sistema laikoma dar galiojančia.

| (68) | Kadangi buvo įrodyta, kad bendrovė gauna daug didesnes subsidijas negu anksčiau ir tikėtina, kad ji toliau gaus subsidijas, kurių suma yra didesnė už pirminiame tyrime apskaičiuotą sumą, daroma išvada, kad toliau taikomos priemonės nepakaktų kovojant su žalą darančiomis kompensuotinomis subsidijomis, todėl atsižvelgiant į naujus faktus turėtų būti iš dalies pakeistas taikomų priemonių lygis. |
| --- | --- |

(68)

Kadangi buvo įrodyta, kad bendrovė gauna daug didesnes subsidijas negu anksčiau ir tikėtina, kad ji toliau gaus subsidijas, kurių suma yra didesnė už pirminiame tyrime apskaičiuotą sumą, daroma išvada, kad toliau taikomos priemonės nepakaktų kovojant su žalą darančiomis kompensuotinomis subsidijomis, todėl atsižvelgiant į naujus faktus turėtų būti iš dalies pakeistas taikomų priemonių lygis.

VI.   Išvada

| (69) | Vadovaujantis išvadomis, padarytomis dėl „Garware“ subsidijavimo lygio ir taikomų priemonių nepakankamumo kovojant su nustatytomis kompensuotinomis subsidijomis, atsižvelgiant į nustatytą naują subsidijavimo lygį turėtų būti iš dalies pakeistas aptariamo produkto importui iš „Garware“ taikomas kompensacinis muitas. |
| --- | --- |

(69)

Vadovaujantis išvadomis, padarytomis dėl „Garware“ subsidijavimo lygio ir taikomų priemonių nepakankamumo kovojant su nustatytomis kompensuotinomis subsidijomis, atsižvelgiant į nustatytą naują subsidijavimo lygį turėtų būti iš dalies pakeistas aptariamo produkto importui iš „Garware“ taikomas kompensacinis muitas.

| (70) | Iš dalies pakeistas kompensacinis muitas, nustatytas 72 konstatuojamojoje dalyje, buvo apskaičiuotas remiantis šios peržiūros metu nustatytu nauju subsidijavimo dydžiu, nes viršijamas pirminiame tyrime apskaičiuotas žalos pašalinimo dydis. |
| --- | --- |

(70)

Iš dalies pakeistas kompensacinis muitas, nustatytas 72 konstatuojamojoje dalyje, buvo apskaičiuotas remiantis šios peržiūros metu nustatytu nauju subsidijavimo dydžiu, nes viršijamas pirminiame tyrime apskaičiuotas žalos pašalinimo dydis.

| (71) | Kadangi pagal pagrindinio reglamento 24 straipsnio 1 dalį ir Reglamento (EB) Nr. 384/96 14 straipsnio 1 dalį jokiam produktui nėra taikomi kartu ir antidempingo, ir kompensaciniai muitai, skirti ištaisyti tą pačią dėl dempingo ar eksporto subsidijavimo susidariusią padėtį, po šio peržiūros tyrimo nustatytas eksporto subsidijas (13,3 %) atitinkantis kompensacinis muitas atimamas iš antidempingo muito, įvesto „Garware“ Reglamentu (EB) Nr. 1676/2001. Reglamentu (EB) Nr. 366/2006 iš dalies pakeitus minėtą reglamentą, „Garware“ buvo nustatytas 20,1 % dempingo skirtumas. Iš šio dydžio buvo atimtas tuo metu galiojęs 2,7 % kompensacinis muitas, atitinkantis eksporto subsidijas, todėl šiai bendrovei buvo nustatytas 17,4 % antidempingo muitas. Po šios peržiūros iš bendrovei taikomo individualaus antidempingo muito dar atimamas 10,6 % kompensacinis muitas, atitinkantis nustatytas eksporto subsidijas; todėl iš „Garware“ įvesto antidempingo muito turėtų būti atimta ši suma ir turėtų likti 6,8 %. |
| --- | --- |

(71)

Kadangi pagal pagrindinio reglamento 24 straipsnio 1 dalį ir Reglamento (EB) Nr. 384/96 14 straipsnio 1 dalį jokiam produktui nėra taikomi kartu ir antidempingo, ir kompensaciniai muitai, skirti ištaisyti tą pačią dėl dempingo ar eksporto subsidijavimo susidariusią padėtį, po šio peržiūros tyrimo nustatytas eksporto subsidijas (13,3 %) atitinkantis kompensacinis muitas atimamas iš antidempingo muito, įvesto „Garware“ Reglamentu (EB) Nr. 1676/2001. Reglamentu (EB) Nr. 366/2006 iš dalies pakeitus minėtą reglamentą, „Garware“ buvo nustatytas 20,1 % dempingo skirtumas. Iš šio dydžio buvo atimtas tuo metu galiojęs 2,7 % kompensacinis muitas, atitinkantis eksporto subsidijas, todėl šiai bendrovei buvo nustatytas 17,4 % antidempingo muitas. Po šios peržiūros iš bendrovei taikomo individualaus antidempingo muito dar atimamas 10,6 % kompensacinis muitas, atitinkantis nustatytas eksporto subsidijas; todėl iš „Garware“ įvesto antidempingo muito turėtų būti atimta ši suma ir turėtų likti 6,8 %.

| (72) | Remiantis išvardytais faktais, bendrovei „Garware“ siūlomos muito normos, išreikštos CIF kaina prie Bendrijos sienos, nesumokėjus muito, yra tokios:











  (%) |
| --- | --- |
| | Eksporto subsidijų skirtumas | Bendras subsidijų skirtumas | Dempingo skirtumas | Kompensacinis muitas | Antidempingo muitas | Bendra muito norma |
| „Garware“ | 13,3 | 14,9 | 20,1 | 14,9 | 6,8 | 21,7 |

(72)

Remiantis išvardytais faktais, bendrovei „Garware“ siūlomos muito normos, išreikštos CIF kaina prie Bendrijos sienos, nesumokėjus muito, yra tokios:

(%)

Eksporto subsidijų skirtumas

Bendras subsidijų skirtumas

Dempingo skirtumas

Kompensacinis muitas

Antidempingo muitas

Bendra muito norma

„Garware“

13,3

14,9

20,1

14,9

6,8

21,7

| (73) | „Garware“, Indijos Vyriausybei ir pareiškėjams buvo pranešta apie pagrindinius faktus ir argumentus, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti iš dalies pakeisti galiojančias priemones ir jiems buvo suteikta galimybė pateikti pastabas. Nei „Garware“, nei Indijos Vyriausybė pastabų nepateikė; pareiškėjų pastabose buvo išreikštas pritarimas Komisijos padarytoms išvadoms. |
| --- | --- |

(73)

„Garware“, Indijos Vyriausybei ir pareiškėjams buvo pranešta apie pagrindinius faktus ir argumentus, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti iš dalies pakeisti galiojančias priemones ir jiems buvo suteikta galimybė pateikti pastabas. Nei „Garware“, nei Indijos Vyriausybė pastabų nepateikė; pareiškėjų pastabose buvo išreikštas pritarimas Komisijos padarytoms išvadoms.

| (74) | Šiame reglamente nurodyto individualaus bendrovei taikomo kompensacinio ir antidempingo muito normos buvo apskaičiuotos remiantis tyrimo, po kurio buvo priimtas Reglamentas (EB) Nr. 367/2006 ir Reglamentas (EB) Nr. 366/2006, metu nustatytais faktais, ir šio tyrimo metu nustatytais faktais. Jie atspindi šios peržiūros metu nustatytą „Garware“ situaciją. Šios muitų normos (kitokios nei visoje šalyje galiojančios muito normos, kurios taikomos „visoms kitoms bendrovėms“) taikomos išimtinai tik tų produktų, kuriuos pagamino bendrovės, t. y. konkretūs nurodyti juridiniai asmenys, aptariamoje šalyje, importui. Importuotiems produktams, pagamintiems kitų bendrovių, kurių pavadinimai ir adresai nėra konkrečiai nurodyti šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai nurodytomis bendrovėmis, šios normos nebus taikomos, todėl joms galios muito norma, taikoma „visoms kitoms bendrovėms“. |
| --- | --- |

(74)

Šiame reglamente nurodyto individualaus bendrovei taikomo kompensacinio ir antidempingo muito normos buvo apskaičiuotos remiantis tyrimo, po kurio buvo priimtas Reglamentas (EB) Nr. 367/2006 ir Reglamentas (EB) Nr. 366/2006, metu nustatytais faktais, ir šio tyrimo metu nustatytais faktais. Jie atspindi šios peržiūros metu nustatytą „Garware“ situaciją. Šios muitų normos (kitokios nei visoje šalyje galiojančios muito normos, kurios taikomos „visoms kitoms bendrovėms“) taikomos išimtinai tik tų produktų, kuriuos pagamino bendrovės, t. y. konkretūs nurodyti juridiniai asmenys, aptariamoje šalyje, importui. Importuotiems produktams, pagamintiems kitų bendrovių, kurių pavadinimai ir adresai nėra konkrečiai nurodyti šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai nurodytomis bendrovėmis, šios normos nebus taikomos, todėl joms galios muito norma, taikoma „visoms kitoms bendrovėms“.

| (75) | Bet koks reikalavimas taikyti šias bendrovėms individualiai nustatytas kompensacinio ir antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą) turi būti nedelsiant siunčiamas Komisijai (9), pateikiant jame visą susijusią informaciją, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, pavyzdžiui, gamybą, prekybą vidaus rinkoje ir eksportą, susijusius su, pavyzdžiui, pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu, |
| --- | --- |

(75)

Bet koks reikalavimas taikyti šias bendrovėms individualiai nustatytas kompensacinio ir antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą) turi būti nedelsiant siunčiamas Komisijai (9), pateikiant jame visą susijusią informaciją, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, pavyzdžiui, gamybą, prekybą vidaus rinkoje ir eksportą, susijusius su, pavyzdžiui, pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Tarybos reglamento (EB) Nr. 367/2006 1 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Muito norma, taikoma grynajai franko prie Bendrijos sienos kainai, prieš sumokant muitą, už toliau nurodytų Indijos bendrovių pagamintų produktų importą, yra ši:

| Šalis | Bendrovė | Galutinis muitas (%) | TARIC papildomas kodas |
| --- | --- | --- | --- |
| Indija | Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India | 12,0 | A026 |
| Indija | Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India | 12,5 | A027 |
| Indija | Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India | 14,9 | A028 |
| Indija | India Polyfilms Limited, 112 Indra Prakash Building, 21 Barakhamba Road, New Delhi 110 001, India | 7,0 | A029 |
| Indija | Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India | 7,0 | A030 |
| Indija | MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India | 8,7 | A031 |
| Indija | Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India | 19,1 | A032 |
| Indija | Visoms kitoms bendrovėms | 19,1 | A999“. |

Šalis

Bendrovė

Galutinis muitas (%)

TARIC papildomas kodas

Indija

Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India

12,0

A026

Indija

Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India

12,5

A027

Indija

Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India

14,9

A028

Indija

India Polyfilms Limited, 112 Indra Prakash Building, 21 Barakhamba Road, New Delhi 110 001, India

7,0

A029

Indija

Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India

7,0

A030

Indija

MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India

8,7

A031

Indija

Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India

19,1

A032

Indija

Visoms kitoms bendrovėms

19,1

A999“.

2 straipsnis

Tarybos reglamento (EB) Nr. 1676/2001 1 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Galutinio antidempingo muito norma, taikoma grynajai franko prie Bendrijos sienos kainai, prieš sumokant muitą, už toliau nurodytos kilmės produktus, yra ši:

| Šalis | Bendrovė | Galutinis muitas (%) | TARIC papildomas kodas |
| --- | --- | --- | --- |
| Indija | Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New-Delhi 110 003, India | 17,3 | A026 |
| Indija | Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India | 0,0 | A027 |
| Indija | Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India | 6,8 | A028 |
| Indija | Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India | 0,0 | A030 |
| Indija | MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India | 18,0 | A031 |
| Indija | Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India | 0,0 | A032 |
| Indija | Visoms kitoms bendrovėms | 17,3 | A999 |
| Pietų Korėja | Kolon Industries Inc., Kolon Tower, 1-23, Byulyang-dong, Kwacheon-city, Kyunggi-do, Korea | 0,0 | A244 |
| Pietų Korėja | SKC Co. Ltd, Kyobo Gangnam Tower, 1303-22, Seocho 4 Dong, Seocho Gu, Seoul 137-074, Korea | 7,5 | A224 |
| Pietų Korėja | Toray Saehan Inc. 17F, LG Mapo B/D, 275 Kongdug-Dong, Mapo-Gu, Seoul 121-721, Korea | 0,0 | A222 |
| Pietų Korėja | HS Industries Co. Ltd, Kangnam Building 5th Floor, 1321, Seocho-Dong, Seocho-Ku, Seoul, Korea | 7,5 | A226 |
| Pietų Korėja | Hyosung Corporation, 450, Kongduk-Dong, Mapo-Ku, Seoul, Korea | 7,5 | A225 |
| Pietų Korėja | KP Chemical Corporation, No. 89-4, Kyungun-Dong, Chongro-Ku, Seoul, Korea | 7,5 | A223 |
| Pietų Korėja | Visoms kitoms bendrovėms | 13,4 | A999“. |

Šalis

Bendrovė

Galutinis muitas (%)

TARIC papildomas kodas

Indija

Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New-Delhi 110 003, India

17,3

A026

Indija

Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India

0,0

A027

Indija

Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India

6,8

A028

Indija

Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India

0,0

A030

Indija

MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India

18,0

A031

Indija

Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India

0,0

A032

Indija

Visoms kitoms bendrovėms

17,3

A999

Pietų Korėja

Kolon Industries Inc., Kolon Tower, 1-23, Byulyang-dong, Kwacheon-city, Kyunggi-do, Korea

0,0

A244

Pietų Korėja

SKC Co. Ltd, Kyobo Gangnam Tower, 1303-22, Seocho 4 Dong, Seocho Gu, Seoul 137-074, Korea

7,5

A224

Pietų Korėja

Toray Saehan Inc. 17F, LG Mapo B/D, 275 Kongdug-Dong, Mapo-Gu, Seoul 121-721, Korea

0,0

A222

Pietų Korėja

HS Industries Co. Ltd, Kangnam Building 5th Floor, 1321, Seocho-Dong, Seocho-Ku, Seoul, Korea

7,5

A226

Pietų Korėja

Hyosung Corporation, 450, Kongduk-Dong, Mapo-Ku, Seoul, Korea

7,5

A225

Pietų Korėja

KP Chemical Corporation, No. 89-4, Kyungun-Dong, Chongro-Ku, Seoul, Korea

7,5

A223

Pietų Korėja

Visoms kitoms bendrovėms

13,4

A999“.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. rugpjūčio 25 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

E. TUOMIOJA

---

(1)  OL L 288, 1997 10 21, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (OL L 77, 2004 3 13, p. 12).

1

(2)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).

2

(3)  OL L 316, 1999 12 10, p. 1.

3

(4)  OL L 68, 2006 3 8, p. 15.

4

(5)  OL L 68, 2006 3 8, p. 6.

5

(6)  OL L 227, 2001 8 23, p. 1.

6

(7)  OL C 172, 2005 7 12, p. 5.

7

(8)  Indijos Vyriausybės Prekybos ir pramonės ministerijos 2002 m. kovo 31 d. pranešimas Nr. 1/2002-07.

8

(9)  Europos Komisijos prekybos generalinis direktoratas, B direktoratas, J-79 5/17, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Brussels.

9

---

| 31.8.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 236/11 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 236/11

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1289/2006

2006 m. rugpjūčio 25 d.

nustatantis galutinį antidempingo muitą ir laikinojo muito, nustatyto tam tikrų Korėjos Respublikos kilmės dvejų durų šaldytuvų importui, galutinį surinkimą

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasitarus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   LAIKINOSIOS PRIEMONĖS

| (1) | 2005 m. birželio 2 d. Komisija paskelbė pranešimą (2), inicijuojantį antidempingo procedūrą dėl tam tikrų Korėjos Respublikos kilmės dvejų durų šaldytuvų importo. 2006 m. kovo 1 d. Komisija Reglamentu (EB) Nr. 355/2006 (3) (toliau – laikinasis reglamentas) tam pačiam produktui nustatė laikinąjį antidempingo muitą. |
| --- | --- |

(1)

2005 m. birželio 2 d. Komisija paskelbė pranešimą (2), inicijuojantį antidempingo procedūrą dėl tam tikrų Korėjos Respublikos kilmės dvejų durų šaldytuvų importo. 2006 m. kovo 1 d. Komisija Reglamentu (EB) Nr. 355/2006 (3) (toliau – laikinasis reglamentas) tam pačiam produktui nustatė laikinąjį antidempingo muitą.

B.   TOLESNĖ PROCEDŪRA

| (2) | Atskleidus pagrindinius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu buvo nuspręsta nustatyti laikinąsias antidempingo priemones, kelios suinteresuotosios šalys raštu pateikė savo pastabas dėl negalutinių išvadų. Visoms šalims, kurios prašė būti išklausytos, tokia galimybė buvo suteikta. |
| --- | --- |

(2)

Atskleidus pagrindinius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu buvo nuspręsta nustatyti laikinąsias antidempingo priemones, kelios suinteresuotosios šalys raštu pateikė savo pastabas dėl negalutinių išvadų. Visoms šalims, kurios prašė būti išklausytos, tokia galimybė buvo suteikta.

| (3) | Komisija toliau rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo būtina galutinėms išvadoms padaryti. |
| --- | --- |

(3)

Komisija toliau rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo būtina galutinėms išvadoms padaryti.

| (4) | Visoms šalims buvo pranešta apie pagrindinius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu buvo ketinama rekomenduoti nustatyti galutinį antidempingo muitą Korėjos Respublikos kilmės tam tikrų dvejų durų šaldytuvų importui ir sumų, gaunamų taikant laikinąjį muitą, galutinį surinkimą. Šalims taip pat buvo suteikta laiko, per kurį jos, atskleidus pagrindinius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu yra nustatomos galutinės priemonės, galėjo pareikšti savo pastabas. |
| --- | --- |

(4)

Visoms šalims buvo pranešta apie pagrindinius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu buvo ketinama rekomenduoti nustatyti galutinį antidempingo muitą Korėjos Respublikos kilmės tam tikrų dvejų durų šaldytuvų importui ir sumų, gaunamų taikant laikinąjį muitą, galutinį surinkimą. Šalims taip pat buvo suteikta laiko, per kurį jos, atskleidus pagrindinius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu yra nustatomos galutinės priemonės, galėjo pareikšti savo pastabas.

| (5) | Į žodžiu ir raštu pateiktas suinteresuotųjų šalių pastabas buvo atsižvelgta, ir galutinės išvados tam tikrais atvejais buvo atitinkamai pakeistos. |
| --- | --- |

(5)

Į žodžiu ir raštu pateiktas suinteresuotųjų šalių pastabas buvo atsižvelgta, ir galutinės išvados tam tikrais atvejais buvo atitinkamai pakeistos.

C.   APTARIAMAS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

| (6) | Tas pats eksportuojantis gamintojas, nurodytas laikinojo reglamento 11 ir 12 konstatuojamosiose dalyse, pakartojo ir išplėtojo savo argumentus dėl produkto apibrėžimo. |
| --- | --- |

(6)

Tas pats eksportuojantis gamintojas, nurodytas laikinojo reglamento 11 ir 12 konstatuojamosiose dalyse, pakartojo ir išplėtojo savo argumentus dėl produkto apibrėžimo.

| (7) | Visų pirma šis eksportuotojas tvirtino, kad produkto apibrėžimas turėjo apimti visus didelės talpos kombinuotus šaldytuvus-šaldiklius (KŠŠ), kurių talpa didesnė negu 400 litrų, kadangi šių šaldytuvų skirstymas į segmentus būtų nesuderinamas su ankstesne Bendrijos institucijų praktika, taip pat būtų neatsižvelgiama į kitų suinteresuotųjų šalių įrodymus ir į tikrąją padėtį rinkoje (i) tvirtinimas). |
| --- | --- |

(7)

Visų pirma šis eksportuotojas tvirtino, kad produkto apibrėžimas turėjo apimti visus didelės talpos kombinuotus šaldytuvus-šaldiklius (KŠŠ), kurių talpa didesnė negu 400 litrų, kadangi šių šaldytuvų skirstymas į segmentus būtų nesuderinamas su ankstesne Bendrijos institucijų praktika, taip pat būtų neatsižvelgiama į kitų suinteresuotųjų šalių įrodymus ir į tikrąją padėtį rinkoje (i) tvirtinimas).

| (8) | Šis eksportuotojas taip pat teigė, kad jeigu i) tvirtinimas būtų atmestas, tuomet atliekant bet kokį KŠŠ rinkos skirstymą į segmentus trejų durų modeliai (kaip apibūdinta laikinojo reglamento 12 konstatuojamojoje dalyje) neturėtų būti įtraukiami į aptariamo produkto apibrėžimą. Šis eksportuotojas iš esmės teigė, kad šiuo atveju svarbios ne susijusių modelių išorinės savybės (ypač durys), o vidinė sandara. Visų pirma eksportuotojas manė, kad šviežio maisto ir šaldiklio skyrių išdėstymas yra esminė skiriamoji dvejų durų šaldytuvo savybė (ii) tvirtinimas). |
| --- | --- |

(8)

Šis eksportuotojas taip pat teigė, kad jeigu i) tvirtinimas būtų atmestas, tuomet atliekant bet kokį KŠŠ rinkos skirstymą į segmentus trejų durų modeliai (kaip apibūdinta laikinojo reglamento 12 konstatuojamojoje dalyje) neturėtų būti įtraukiami į aptariamo produkto apibrėžimą. Šis eksportuotojas iš esmės teigė, kad šiuo atveju svarbios ne susijusių modelių išorinės savybės (ypač durys), o vidinė sandara. Visų pirma eksportuotojas manė, kad šviežio maisto ir šaldiklio skyrių išdėstymas yra esminė skiriamoji dvejų durų šaldytuvo savybė (ii) tvirtinimas).

1.   i) tvirtinimas

| (9) | Apibrėžiant aptariamą produktą Bendrijos institucijose yra nusistovėjusi tvarka pirmiausia apsvarstyti šio produkto pagrindines fizines ir technines savybes. Be to, skirtingiems produktų segmentams priskiriami modeliai paprastai laikomi tuo pačiu produktu, jeigu tarp atskirų segmentų nėra aiškių skiriamųjų ribų. |
| --- | --- |

(9)

Apibrėžiant aptariamą produktą Bendrijos institucijose yra nusistovėjusi tvarka pirmiausia apsvarstyti šio produkto pagrindines fizines ir technines savybes. Be to, skirtingiems produktų segmentams priskiriami modeliai paprastai laikomi tuo pačiu produktu, jeigu tarp atskirų segmentų nėra aiškių skiriamųjų ribų.

| (10) | Atidžiai išnagrinėjus visų su šiuo tyrimu susijusių suinteresuotųjų šalių pateiktas pastabas, atliekant tyrimą buvo nustatyta, kad KŠŠ rinka yra tradiciškai suskirstyta į tris segmentus: šaldytuvų su apačioje esančiu šaldikliu segmentas (t.y. šviežio maisto skyrius virš šaldiklio skyriaus), šaldytuvų su viršuje esančiu šaldikliu segmentas (t.y. šaldiklio skyrius virš šviežio maisto skyriaus) ir dvejų durų šaldytuvų segmentas (t. y. dvi šalia esančios dviejų šalia esančių skyrių durys). Toks rinkos susiskirstymas į tris atskirus segmentus yra neabejotinas, jį žino visi šio verslo subjektai. Jį pripažino net minėtas eksportuotojas savo keliose pastabose. Be to, tvirtinimas, pagrįstas „kitų suinteresuotųjų šalių įrodymais“, iš tiesų rodo, kad minėtas eksportuotojas pasirinko tik tam tikrus buitinės technikos gamintojo, kuris pritaria priemonėms, bet negamina panašaus produkto (žr. laikinojo reglamento 10 ir 104 konstatuojamąsias dalis) pateiktų pastabų fragmentus. Pateiktose pastabose buitinės technikos gamintojas nurodo, kad dėl importo dempingo kaina jis susidūrė su netiesioginiu neigiamu poveikiu nepanašių produktų pardavimui Bendrijoje. Tačiau tai, kad minėtas gamintojas tariamai patyrė tokį netiesioginį poveikį, nėra įtikinamas įrodymas, kad visus didelės talpos KŠŠ, kurių talpa yra didesnė nei 400 litrų, reikėtų laikyti aptariamu produktu, neatsižvelgiant į segmentus, kuriems jie priklauso, kaip apibūdinta pirmiau. Iš tiesų buvo nustatyta, kad pagrindinės šių dviejų produktų technologinės ir fizinės savybės yra visiškai skirtingos. |
| --- | --- |

(10)

Atidžiai išnagrinėjus visų su šiuo tyrimu susijusių suinteresuotųjų šalių pateiktas pastabas, atliekant tyrimą buvo nustatyta, kad KŠŠ rinka yra tradiciškai suskirstyta į tris segmentus: šaldytuvų su apačioje esančiu šaldikliu segmentas (t.y. šviežio maisto skyrius virš šaldiklio skyriaus), šaldytuvų su viršuje esančiu šaldikliu segmentas (t.y. šaldiklio skyrius virš šviežio maisto skyriaus) ir dvejų durų šaldytuvų segmentas (t. y. dvi šalia esančios dviejų šalia esančių skyrių durys). Toks rinkos susiskirstymas į tris atskirus segmentus yra neabejotinas, jį žino visi šio verslo subjektai. Jį pripažino net minėtas eksportuotojas savo keliose pastabose. Be to, tvirtinimas, pagrįstas „kitų suinteresuotųjų šalių įrodymais“, iš tiesų rodo, kad minėtas eksportuotojas pasirinko tik tam tikrus buitinės technikos gamintojo, kuris pritaria priemonėms, bet negamina panašaus produkto (žr. laikinojo reglamento 10 ir 104 konstatuojamąsias dalis) pateiktų pastabų fragmentus. Pateiktose pastabose buitinės technikos gamintojas nurodo, kad dėl importo dempingo kaina jis susidūrė su netiesioginiu neigiamu poveikiu nepanašių produktų pardavimui Bendrijoje. Tačiau tai, kad minėtas gamintojas tariamai patyrė tokį netiesioginį poveikį, nėra įtikinamas įrodymas, kad visus didelės talpos KŠŠ, kurių talpa yra didesnė nei 400 litrų, reikėtų laikyti aptariamu produktu, neatsižvelgiant į segmentus, kuriems jie priklauso, kaip apibūdinta pirmiau. Iš tiesų buvo nustatyta, kad pagrindinės šių dviejų produktų technologinės ir fizinės savybės yra visiškai skirtingos.

| (11) | Todėl laikoma, kad yra aiški trijų visą KŠŠ rinką sudarančių segmentų skiriamoji riba. Daroma išvada, kad nėra pagrindo išplėsti aptariamo produkto apibrėžimą, siekiant į jį įtraukti visus KŠŠ, kaip prašo susijęs eksportuotojas. Todėl i) tvirtinimas atmetamas. |
| --- | --- |

(11)

Todėl laikoma, kad yra aiški trijų visą KŠŠ rinką sudarančių segmentų skiriamoji riba. Daroma išvada, kad nėra pagrindo išplėsti aptariamo produkto apibrėžimą, siekiant į jį įtraukti visus KŠŠ, kaip prašo susijęs eksportuotojas. Todėl i) tvirtinimas atmetamas.

2.   ii) tvirtinimas

| (12) | ii) tvirtinimu tas pats eksportuotojas siekia, kad į aptariamo produkto apibrėžimą nebūtų įtraukiamas konkretus KŠŠ modelis (toliau – trejų durų modelis), kuris jau buvo apibūdintas laikinojo reglamento 12 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(12)

ii) tvirtinimu tas pats eksportuotojas siekia, kad į aptariamo produkto apibrėžimą nebūtų įtraukiamas konkretus KŠŠ modelis (toliau – trejų durų modelis), kuris jau buvo apibūdintas laikinojo reglamento 12 konstatuojamojoje dalyje.

| (13) | Pačioje šio tyrimo pradžioje Komisija apibūdino produkto apibrėžimą, remdamasi išorės savybėmis, kaip antai ne mažiau kaip dvi atskiros viena šalia kitos esančios varstomosios durys. Atsižvelgiant į produkto fizines savybes ir vartotojų suvokimą toks požiūris buvo laikomas tinkamu. Kalbant apie fizines savybes, greičiausiai pastebima savybe buvo laikomos dvi viena šalia kitos esančios varstomosios durys. Nustatant vartotojų suvokimo lygį, pagrindiniu dalyku buvo tai, kad pats pareiškėjas kelis kartus reklamavo ir pardavinėjo trejų durų modelį kaip dvejų durų šaldytuvą. Komisija buvo informuota, kad tipiškame dvejų durų šaldytuve vidiniai skyriai buvo išdėstyti skirtingai nei trejų durų modelyje, tačiau šis skirtumas nebuvo laikomas įtikinamu, kad trejų durų šaldytuvai būtų išbraukti iš produkto apibrėžimo, nes šiuo atžvilgiu nebuvo pateikta įtikinamų įrodymų. Remdamasi tuo metu turėta informacija Komisija laikinojo reglamento 14 konstatuojamojoje dalyje nurodė, kad „nėra bendrai vartojamo dvejų durų šaldytuvų apibrėžimo“. |
| --- | --- |

(13)

Pačioje šio tyrimo pradžioje Komisija apibūdino produkto apibrėžimą, remdamasi išorės savybėmis, kaip antai ne mažiau kaip dvi atskiros viena šalia kitos esančios varstomosios durys. Atsižvelgiant į produkto fizines savybes ir vartotojų suvokimą toks požiūris buvo laikomas tinkamu. Kalbant apie fizines savybes, greičiausiai pastebima savybe buvo laikomos dvi viena šalia kitos esančios varstomosios durys. Nustatant vartotojų suvokimo lygį, pagrindiniu dalyku buvo tai, kad pats pareiškėjas kelis kartus reklamavo ir pardavinėjo trejų durų modelį kaip dvejų durų šaldytuvą. Komisija buvo informuota, kad tipiškame dvejų durų šaldytuve vidiniai skyriai buvo išdėstyti skirtingai nei trejų durų modelyje, tačiau šis skirtumas nebuvo laikomas įtikinamu, kad trejų durų šaldytuvai būtų išbraukti iš produkto apibrėžimo, nes šiuo atžvilgiu nebuvo pateikta įtikinamų įrodymų. Remdamasi tuo metu turėta informacija Komisija laikinojo reglamento 14 konstatuojamojoje dalyje nurodė, kad „nėra bendrai vartojamo dvejų durų šaldytuvų apibrėžimo“.

| (14) | Nustačius laikinąsias priemones šis klausimas toliau buvo nagrinėjamas. Pirmiau minėtas eksportuotojas pateikė papildomų įrodymų, patvirtinančių dvejų durų šaldytuvų segmento apibrėžimą remiantis vidiniu skyrių išdėstymu, o ne durų pozicija. Paskelbus galutines išvadas ir atsižvelgiant į to paties eksportuotojo vėliau pateiktus įrodymus, kai kurių geriausių tyrimų institutų ir klasifikavimo institucijų, kurių visi dvejų durų šaldytuvus klasifikuoja remdamiesi vidiniu skyrių išdėstymu, o ne durų pozicija, išreikštą nuomonę šis klausimas buvo toliau nagrinėjamas. Todėl galima daryti išvadą, kad atsižvelgus į fizines savybes trejų durų modelis negali būti laikomas dvejų durų šaldytuvų segmento dalimi, kaip nurodyta 10 konstatuojamojoje dalyje. Vartotojų suvokimo atveju pareiškėjas ir Bendrijos pramonė pateikė vartotojų apžvalgų, kuriose atitinkami požiūriai remiami ir jiems prieštaraujama. Todėl šiuo atžvilgiu negalima buvo padaryti aiškios išvados. |
| --- | --- |

(14)

Nustačius laikinąsias priemones šis klausimas toliau buvo nagrinėjamas. Pirmiau minėtas eksportuotojas pateikė papildomų įrodymų, patvirtinančių dvejų durų šaldytuvų segmento apibrėžimą remiantis vidiniu skyrių išdėstymu, o ne durų pozicija. Paskelbus galutines išvadas ir atsižvelgiant į to paties eksportuotojo vėliau pateiktus įrodymus, kai kurių geriausių tyrimų institutų ir klasifikavimo institucijų, kurių visi dvejų durų šaldytuvus klasifikuoja remdamiesi vidiniu skyrių išdėstymu, o ne durų pozicija, išreikštą nuomonę šis klausimas buvo toliau nagrinėjamas. Todėl galima daryti išvadą, kad atsižvelgus į fizines savybes trejų durų modelis negali būti laikomas dvejų durų šaldytuvų segmento dalimi, kaip nurodyta 10 konstatuojamojoje dalyje. Vartotojų suvokimo atveju pareiškėjas ir Bendrijos pramonė pateikė vartotojų apžvalgų, kuriose atitinkami požiūriai remiami ir jiems prieštaraujama. Todėl šiuo atžvilgiu negalima buvo padaryti aiškios išvados.

| (15) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, turėtų būti laikoma, jog trejų durų modelis priklauso šaldytuvų su apačioje esančiu šaldikliu segmentui, o ne dvejų durų šaldytuvų segmentui. Todėl ii) tvirtinimas buvo priimtas. |
| --- | --- |

(15)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, turėtų būti laikoma, jog trejų durų modelis priklauso šaldytuvų su apačioje esančiu šaldikliu segmentui, o ne dvejų durų šaldytuvų segmentui. Todėl ii) tvirtinimas buvo priimtas.

| (16) | Taigi buvo manoma, kad reikėtų peržiūrėti produkto apibrėžimą, kaip nustatyta laikinajame reglamente. Todėl aptariamas produktas galutinai apibrėžiamas kaip Korėjos Respublikos kilmės kombinuoti šaldytuvai-šaldikliai, kurių talpa didesnė kaip 400 litrų, su šalia vienas kito esančiais šaldiklio ir šaldytuvo skyriais, kurių klasifikacinis kodas šiuo metu yra KN ex 8418 10 20. |
| --- | --- |

(16)

Taigi buvo manoma, kad reikėtų peržiūrėti produkto apibrėžimą, kaip nustatyta laikinajame reglamente. Todėl aptariamas produktas galutinai apibrėžiamas kaip Korėjos Respublikos kilmės kombinuoti šaldytuvai-šaldikliai, kurių talpa didesnė kaip 400 litrų, su šalia vienas kito esančiais šaldiklio ir šaldytuvo skyriais, kurių klasifikacinis kodas šiuo metu yra KN ex 8418 10 20.

D.   DEMPINGAS

1.   Normalioji vertė

| (17) | Kadangi nėra jokių pastabų, laikinojo reglamento 18–22 konstatuojamosios dalys, susijusios su normaliąja verte, yra patvirtinamos. |
| --- | --- |

(17)

Kadangi nėra jokių pastabų, laikinojo reglamento 18–22 konstatuojamosios dalys, susijusios su normaliąja verte, yra patvirtinamos.

2.   Eksporto kaina

| (18) | Kaip nustatyta laikinojo reglamento 23 konstatuojamojoje dalyje, per susijusius importuotojus vykdomam pardavimui Bendrijoje skirto eksporto kaina buvo apskaičiuota remiantis perpardavimo pirmam nepriklausomam pirkėjui kaina pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį. Tokiu būdu apskaičiuojant eksporto kainą buvo taikoma bendrovės, kuri buvo laikoma nepriklausomu aptariamo produkto importuotoju, pelno marža. Galutines išvadas atskleidus suinteresuotosioms šalims vienas eksportuojantis gamintojas pareiškė, kad pelno maržai nustatyti pasitelkta bendrovė buvo ne nesusijęs importuotojas, o pirmasis vieno su eksportuojančiu gamintoju susijusio importuotojo nepriklausomas pirkėjas. Tvirtinimas buvo atidžiai išnagrinėtas ir buvo padaryta išvada, kad aptariama bendrovė iš tikrųjų negalėjo būti laikoma nesusijusiu importuotoju. Atitinkamai buvo nuspręsta, kad eksporto kainai apskaičiuoti buvo negalima naudoti minėtos bendrovės pelno maržos. Todėl reikėjo rasti kitą šaltinį, kad būtų nustatyta pagrįsta pelno marža, kaip reikalaujama pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį. Vykdant šį tyrimą nepavyko gauti jokios kitos informacijos apie nepriklausomo importuotojo pelną. Todėl, atsižvelgiant į tai, kad du produktai priklauso tam pačiam buitinės technikos sektoriui ir kad aptariami Korėjos eksportuojantys gamintojai yra tie patys, buvo pagrįstai nuspręsta šiuo tikslu taikyti 5 % pelno maržą, kuri buvo taikyta antidempingo tyrime dėl mikrobangų krosnių importo (4). |
| --- | --- |

(18)

Kaip nustatyta laikinojo reglamento 23 konstatuojamojoje dalyje, per susijusius importuotojus vykdomam pardavimui Bendrijoje skirto eksporto kaina buvo apskaičiuota remiantis perpardavimo pirmam nepriklausomam pirkėjui kaina pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį. Tokiu būdu apskaičiuojant eksporto kainą buvo taikoma bendrovės, kuri buvo laikoma nepriklausomu aptariamo produkto importuotoju, pelno marža. Galutines išvadas atskleidus suinteresuotosioms šalims vienas eksportuojantis gamintojas pareiškė, kad pelno maržai nustatyti pasitelkta bendrovė buvo ne nesusijęs importuotojas, o pirmasis vieno su eksportuojančiu gamintoju susijusio importuotojo nepriklausomas pirkėjas. Tvirtinimas buvo atidžiai išnagrinėtas ir buvo padaryta išvada, kad aptariama bendrovė iš tikrųjų negalėjo būti laikoma nesusijusiu importuotoju. Atitinkamai buvo nuspręsta, kad eksporto kainai apskaičiuoti buvo negalima naudoti minėtos bendrovės pelno maržos. Todėl reikėjo rasti kitą šaltinį, kad būtų nustatyta pagrįsta pelno marža, kaip reikalaujama pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį. Vykdant šį tyrimą nepavyko gauti jokios kitos informacijos apie nepriklausomo importuotojo pelną. Todėl, atsižvelgiant į tai, kad du produktai priklauso tam pačiam buitinės technikos sektoriui ir kad aptariami Korėjos eksportuojantys gamintojai yra tie patys, buvo pagrįstai nuspręsta šiuo tikslu taikyti 5 % pelno maržą, kuri buvo taikyta antidempingo tyrime dėl mikrobangų krosnių importo (4).

| (19) | Kadangi nėra jokių kitų pastabų, laikinojo reglamento 23–24 konstatuojamosios dalys, susijusios su eksporto kainos nustatymu, yra patvirtinamos. |
| --- | --- |

(19)

Kadangi nėra jokių kitų pastabų, laikinojo reglamento 23–24 konstatuojamosios dalys, susijusios su eksporto kainos nustatymu, yra patvirtinamos.

3.   Palyginimas

| (20) | Kaip nurodyta laikinojo reglamento 26 konstatuojamojoje dalyje, tais atvejais, kai eksportuojamų modelių ir vidaus rinkoje parduodamų modelių nebuvo galima tiesiogiai palyginti, ir, kiek įmanoma, siekiant nustatyti eksportuojančių gamintojų pardavimo vidaus rinkoje normaliąją vertę, buvo pakoreguotos kai kurių modelių nustatytos normaliosios vertės, kad atspindėtų vidaus rinkoje parduodamų modelių ir eksportuojamų modelių skirtingų fizinių savybių rinkos vertę, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies a punktu. Du eksportuojantys gamintojai nesutiko su laikinajame etape atliktu koregavimu. |
| --- | --- |

(20)

Kaip nurodyta laikinojo reglamento 26 konstatuojamojoje dalyje, tais atvejais, kai eksportuojamų modelių ir vidaus rinkoje parduodamų modelių nebuvo galima tiesiogiai palyginti, ir, kiek įmanoma, siekiant nustatyti eksportuojančių gamintojų pardavimo vidaus rinkoje normaliąją vertę, buvo pakoreguotos kai kurių modelių nustatytos normaliosios vertės, kad atspindėtų vidaus rinkoje parduodamų modelių ir eksportuojamų modelių skirtingų fizinių savybių rinkos vertę, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies a punktu. Du eksportuojantys gamintojai nesutiko su laikinajame etape atliktu koregavimu.

| (21) | Vienas eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad nebuvo reikalo koreguoti, kadangi net jei ir būtų buvę eksportuojamų modelių ir vidaus rinkoje parduodamų modelių, kuriuos siūlyta palyginti, fizinių savybių skirtumų, šie skirtumai neturėtų poveikio rinkos kainai. Šis tvirtinimas turėjo būti atmestas, nes nustatytų eksportuojamų modelių ir vidaus rinkoje parduodamų modelių, kuriuos buvo siūlyta palyginti, skirtumų skaičius apėmė net septynis požymius ir tarp šių skirtumų dažnai buvo svarbūs požymiai, kaip antai ledo ir vandens talpyklė, durų apdaila ir temperatūros kontrolės sistema. Todėl, vadovaujantis įprastine ekonomikos logika, tokie skirtumai turėtų turėti poveikį šių modelių rinkos vertei. |
| --- | --- |

(21)

Vienas eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad nebuvo reikalo koreguoti, kadangi net jei ir būtų buvę eksportuojamų modelių ir vidaus rinkoje parduodamų modelių, kuriuos siūlyta palyginti, fizinių savybių skirtumų, šie skirtumai neturėtų poveikio rinkos kainai. Šis tvirtinimas turėjo būti atmestas, nes nustatytų eksportuojamų modelių ir vidaus rinkoje parduodamų modelių, kuriuos buvo siūlyta palyginti, skirtumų skaičius apėmė net septynis požymius ir tarp šių skirtumų dažnai buvo svarbūs požymiai, kaip antai ledo ir vandens talpyklė, durų apdaila ir temperatūros kontrolės sistema. Todėl, vadovaujantis įprastine ekonomikos logika, tokie skirtumai turėtų turėti poveikį šių modelių rinkos vertei.

| (22) | Kitas eksportuojantis gamintojas, kurio atžvilgiu, siekiant tinkamai atspindėti skirtingų fizinių savybių rinkos vertę, Komisija koregavo dėl šių skirtumų pateiktas vertes, nesutiko su Komisijos atliktu skaičiavimu. Atskleidus galutines išvadas, bendrovė nurodė keletą aspektų Komisijos požiūryje, kurie galėtų sąlygoti tokiu būdu apskaičiuotos normaliosios vertės iškraipymus, ir paprašė, kad būtų apskaičiuota eksportuojamų modelių normalioji vertė, neįtraukiant atitinkamų pardavimų vidaus rinkoje. Šis tvirtinimas buvo išnagrinėtas ir buvo nustatyta, kad Komisijai atliekant kai kuriuos bendrovės tvirtinimo dėl fizinių savybių koregavimus galėjo atsirasti normaliosios vertės iškraipymų. Todėl buvo nuspręsta šiai bendrovei apskaičiuoti normaliąją vertę tais atvejais, kai nebuvo galima tiesiogiai palyginti eksportuojamų modelių ir vidaus rinkoje parduodamų modelių pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(22)

Kitas eksportuojantis gamintojas, kurio atžvilgiu, siekiant tinkamai atspindėti skirtingų fizinių savybių rinkos vertę, Komisija koregavo dėl šių skirtumų pateiktas vertes, nesutiko su Komisijos atliktu skaičiavimu. Atskleidus galutines išvadas, bendrovė nurodė keletą aspektų Komisijos požiūryje, kurie galėtų sąlygoti tokiu būdu apskaičiuotos normaliosios vertės iškraipymus, ir paprašė, kad būtų apskaičiuota eksportuojamų modelių normalioji vertė, neįtraukiant atitinkamų pardavimų vidaus rinkoje. Šis tvirtinimas buvo išnagrinėtas ir buvo nustatyta, kad Komisijai atliekant kai kuriuos bendrovės tvirtinimo dėl fizinių savybių koregavimus galėjo atsirasti normaliosios vertės iškraipymų. Todėl buvo nuspręsta šiai bendrovei apskaičiuoti normaliąją vertę tais atvejais, kai nebuvo galima tiesiogiai palyginti eksportuojamų modelių ir vidaus rinkoje parduodamų modelių pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį.

| (23) | Visi trys eksportuojantys gamintojai, prašę atlikti koregavimus pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies g punktą, nesutiko su preliminariomis išvadomis neatlikti koregavimo dėl kredito sąnaudų, neva patirtų parduodant vidaus rinkoje. Visi trys eksportuotojai įrodė, kad taikytos kredito sąlygos buvo bendrovių patvirtintos sutartimis ir vykdomos. Jie taip pat įrodė, kad sąskaitas faktūras buvo galima susieti su mokėjimais. Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytas aplinkybes, buvo nustatyta, kad vidaus prekybos kreditų sąnaudos turi poveikį kainų palyginamumui, kaip reikalaujama pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalyje, todėl buvo nuspręsta atlikti koregavimus dėl šių išlaidų. |
| --- | --- |

(23)

Visi trys eksportuojantys gamintojai, prašę atlikti koregavimus pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies g punktą, nesutiko su preliminariomis išvadomis neatlikti koregavimo dėl kredito sąnaudų, neva patirtų parduodant vidaus rinkoje. Visi trys eksportuotojai įrodė, kad taikytos kredito sąlygos buvo bendrovių patvirtintos sutartimis ir vykdomos. Jie taip pat įrodė, kad sąskaitas faktūras buvo galima susieti su mokėjimais. Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytas aplinkybes, buvo nustatyta, kad vidaus prekybos kreditų sąnaudos turi poveikį kainų palyginamumui, kaip reikalaujama pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalyje, todėl buvo nuspręsta atlikti koregavimus dėl šių išlaidų.

| (24) | Vienas eksportuojantis gamintojas pareikalavo, kad apskaičiuojant dempingą būtų neatsižvelgiama į su juo susijusio importuotojo atliktą apgadintų ir (arba) sugedusių produktų pardavimą. Apie tokį pardavimą, kuris sudarė labai mažą viso bendrovės pardavimo Bendrijos rinkoje dalį, buvo pranešta atskirai ir jis buvo patvirtintas atlikus patikrinimus vietoje. Buvo pateikta įrodymų, kad šis pardavimas iš tiesų buvo susijęs su sugedusiais ar apgadintais produktais, ir kad šių produktų pirkėjai bei kainos visiškai skyrėsi nuo produktų, parduotų įprastinio pardavimo metu, pirkėjų ir kainų. Atsižvelgiant į tai, kad nebuvo palyginamų pardavimų bendrovės šalies vidaus rinkoje, nebuvo įmanoma atlikti jokio prasmingo šių pardavimų palyginimo. Todėl šis tvirtinimas buvo priimtas. |
| --- | --- |

(24)

Vienas eksportuojantis gamintojas pareikalavo, kad apskaičiuojant dempingą būtų neatsižvelgiama į su juo susijusio importuotojo atliktą apgadintų ir (arba) sugedusių produktų pardavimą. Apie tokį pardavimą, kuris sudarė labai mažą viso bendrovės pardavimo Bendrijos rinkoje dalį, buvo pranešta atskirai ir jis buvo patvirtintas atlikus patikrinimus vietoje. Buvo pateikta įrodymų, kad šis pardavimas iš tiesų buvo susijęs su sugedusiais ar apgadintais produktais, ir kad šių produktų pirkėjai bei kainos visiškai skyrėsi nuo produktų, parduotų įprastinio pardavimo metu, pirkėjų ir kainų. Atsižvelgiant į tai, kad nebuvo palyginamų pardavimų bendrovės šalies vidaus rinkoje, nebuvo įmanoma atlikti jokio prasmingo šių pardavimų palyginimo. Todėl šis tvirtinimas buvo priimtas.

| (25) | Tas pats eksportuojantis gamintojas nesutiko su Komisijos preliminariomis išvadomis atmesti pateiktas krovinių vežimo jūra išlaidas koreguojant eksporto kainą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies e punktą. Pateiktos krovinių vežimo jūra išlaidos buvo atmestos, nes jas padengė susijusios bendrovės eksportuotojas. Eksportuojantis gamintojas įrodė, kad susijusi bendrovė yra logistikos subjektas, sudarinėjantis sutartis dėl vežimo paslaugų su nepriklausomomis laivybos bendrovėmis. Taip pat buvo įrodyta, kad susijusi bendrovė pateikė sąskaitą eksportuotojui dėl faktinių krovinių vežimo išlaidų, dėl kurių minėtai bendrovei sąskaitą pateikė nepriklausomos laivybos bendrovės (kartu su pagrįstu antkainiu už paslaugas). Todėl buvo nuspręsta, kad pateiktos gabenimo jūra išlaidos gali būti laikomos patikimomis, ir apskaičiavimai buvo atitinkamai iš dalies pakeisti. |
| --- | --- |

(25)

Tas pats eksportuojantis gamintojas nesutiko su Komisijos preliminariomis išvadomis atmesti pateiktas krovinių vežimo jūra išlaidas koreguojant eksporto kainą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies e punktą. Pateiktos krovinių vežimo jūra išlaidos buvo atmestos, nes jas padengė susijusios bendrovės eksportuotojas. Eksportuojantis gamintojas įrodė, kad susijusi bendrovė yra logistikos subjektas, sudarinėjantis sutartis dėl vežimo paslaugų su nepriklausomomis laivybos bendrovėmis. Taip pat buvo įrodyta, kad susijusi bendrovė pateikė sąskaitą eksportuotojui dėl faktinių krovinių vežimo išlaidų, dėl kurių minėtai bendrovei sąskaitą pateikė nepriklausomos laivybos bendrovės (kartu su pagrįstu antkainiu už paslaugas). Todėl buvo nuspręsta, kad pateiktos gabenimo jūra išlaidos gali būti laikomos patikimomis, ir apskaičiavimai buvo atitinkamai iš dalies pakeisti.

| (26) | Išskyrus koregavimus, atliktus kaip nurodyta šio reglamento 22–25 konstatuojamosiose dalyse, patvirtinamos laikinojo reglamento 25–30 konstatuojamosios dalys, susijusios su normaliosios vertės ir eksporto kainų palyginimu. |
| --- | --- |

(26)

Išskyrus koregavimus, atliktus kaip nurodyta šio reglamento 22–25 konstatuojamosiose dalyse, patvirtinamos laikinojo reglamento 25–30 konstatuojamosios dalys, susijusios su normaliosios vertės ir eksporto kainų palyginimu.

4.   Dempingo skirtumas

| (27) | Visos trys bendrovės nesutiko su metodika, kurią Komisija naudojo apskaičiuodama dempingo skirtumą. Kaip paaiškinta laikinojo reglamento 31–34 konstatuojamosiose dalyse, kad apskaičiuojant dempingą būtų atspindėti dideli eksporto kainų skirtumai tarp įvairių regionų, ir kadangi normaliųjų verčių svertinio vidurkio palyginimas su eksporto kainų svertiniu vidurkiu arba atskirų eksporto sandorių palyginimas su pardavimo vidaus rinkoje sandoriais nebūtų atspindėjęs tikrojo dempingo masto, vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su visų atskirų eksporto į Bendriją sandorių kainomis. Visų trijų eksportuojančių gamintojų atžvilgiu buvo patvirtinta, kad dideli pardavimo kainų skirtumai atskiruose regionuose iš tiesų yra, ir kad dėl priežasčių, nustatytų jau laikinojo reglamento 31–34 konstatuojamosiose dalyse, normaliosios vertės svertinio vidurkio lyginimas su visų atskirų eksporto į Bendriją sandorių kainomis buvo iš tiesų pagrįstas. Todėl eksportuojančių gamintojų tvirtinimai atmetami. |
| --- | --- |

(27)

Visos trys bendrovės nesutiko su metodika, kurią Komisija naudojo apskaičiuodama dempingo skirtumą. Kaip paaiškinta laikinojo reglamento 31–34 konstatuojamosiose dalyse, kad apskaičiuojant dempingą būtų atspindėti dideli eksporto kainų skirtumai tarp įvairių regionų, ir kadangi normaliųjų verčių svertinio vidurkio palyginimas su eksporto kainų svertiniu vidurkiu arba atskirų eksporto sandorių palyginimas su pardavimo vidaus rinkoje sandoriais nebūtų atspindėjęs tikrojo dempingo masto, vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su visų atskirų eksporto į Bendriją sandorių kainomis. Visų trijų eksportuojančių gamintojų atžvilgiu buvo patvirtinta, kad dideli pardavimo kainų skirtumai atskiruose regionuose iš tiesų yra, ir kad dėl priežasčių, nustatytų jau laikinojo reglamento 31–34 konstatuojamosiose dalyse, normaliosios vertės svertinio vidurkio lyginimas su visų atskirų eksporto į Bendriją sandorių kainomis buvo iš tiesų pagrįstas. Todėl eksportuojančių gamintojų tvirtinimai atmetami.

| (28) | Atsižvelgiant į pirmiau išvardytus koregavimus ir ištaisius kai kurias skaičiavimo klaidas, galutinai nustatytas dempingo dydis, išreikštas CIF grynosios kainos prie Bendrijos sienos, prieš sumokant muitą, procentais, yra toks:







  Daewoo Electronics Corporation | 3,4 % |
| --- | --- | --- |
| LG Electronics Corporation | 12,2 % |
| Samsung Electronics Corporation | de minimis |

(28)

Atsižvelgiant į pirmiau išvardytus koregavimus ir ištaisius kai kurias skaičiavimo klaidas, galutinai nustatytas dempingo dydis, išreikštas CIF grynosios kainos prie Bendrijos sienos, prieš sumokant muitą, procentais, yra toks:

Daewoo Electronics Corporation

3,4 %

LG Electronics Corporation

12,2 %

Samsung Electronics Corporation

de minimis

E.   BENDRIJOS GAMYBA IR BENDRIJOS PRAMONĖ

| (29) | Kadangi nėra jokios naujos bei pagrįstos informacijos arba argumento šiuo konkrečiu klausimu, laikinojo reglamento 37–40 konstatuojamosios dalys yra patvirtinamos. |
| --- | --- |

(29)

Kadangi nėra jokios naujos bei pagrįstos informacijos arba argumento šiuo konkrečiu klausimu, laikinojo reglamento 37–40 konstatuojamosios dalys yra patvirtinamos.

F.   ŽALA

| (30) | Nustačius laikinąsias priemones, buvo peržiūrėtas produkto apibrėžimas, kaip išdėstyta 16 konstatuojamojoje dalyje. Atitinkamai, tiriant žalą, su trejų durų modeliu susiję duomenys nebuvo naudojami. Bet kokiu atveju reikėtų pastebėti, kad per TL Bendrijos pramonė negamino šios rūšies produkto, o trejų durų modelių importo iš Korėjos Respublikos apimtis buvo nereikšminga. |
| --- | --- |

(30)

Nustačius laikinąsias priemones, buvo peržiūrėtas produkto apibrėžimas, kaip išdėstyta 16 konstatuojamojoje dalyje. Atitinkamai, tiriant žalą, su trejų durų modeliu susiję duomenys nebuvo naudojami. Bet kokiu atveju reikėtų pastebėti, kad per TL Bendrijos pramonė negamino šios rūšies produkto, o trejų durų modelių importo iš Korėjos Respublikos apimtis buvo nereikšminga.

| (31) | Kadangi buvo nustatyta, kad Samsung Electronics Corporation (toliau – Samsungas) TL dempingo skirtumas buvo de minimis (žr. 28 konstatuojamąją dalį), būtina šį importą atskirti nuo likusio Korėjos Respublikos kilmės importo. Toliau pastarasis importas vadinamas importu dempingo kaina. Todėl laikinojo reglamento 44–47 konstatuojamosios dalys pakeičiamos toliau išvardytais svarstymais. Saugant konfidencialumą duomenys, susiję su dviejų likusių Korėjos gamintojų importu, pateikiami indeksais. | 2002 | 2003 | 2004 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo dempingo kaina iš Koréjos Respublikos apimtis (vienetaís) | negali būti atskleista |
| Indeksas (2002=100) | 100 | 183 | 336 | 366 |
| Importo dempingo kaina iš Koréjos Respublikos rinkos dalis | negali būti atskleista |
| Indeksas (2002=100) | 100 | 121 | 164 | 170 |
| Importo dempingo kaina iš Koréjos Respublikos kainos (EUR už vieneta) | negali būti atskleista |
| Indeksas (2002=100) | 100 | 92 | 95 | 95 |

(31)

Kadangi buvo nustatyta, kad Samsung Electronics Corporation (toliau – Samsungas) TL dempingo skirtumas buvo de minimis (žr. 28 konstatuojamąją dalį), būtina šį importą atskirti nuo likusio Korėjos Respublikos kilmės importo. Toliau pastarasis importas vadinamas importu dempingo kaina. Todėl laikinojo reglamento 44–47 konstatuojamosios dalys pakeičiamos toliau išvardytais svarstymais. Saugant konfidencialumą duomenys, susiję su dviejų likusių Korėjos gamintojų importu, pateikiami indeksais.

2002

2003

2004

TL

Importo dempingo kaina iš Koréjos Respublikos apimtis (vienetaís)

negali būti atskleista

Indeksas (2002=100)

100

183

336

366

Importo dempingo kaina iš Koréjos Respublikos rinkos dalis

negali būti atskleista

Indeksas (2002=100)

100

121

164

170

Importo dempingo kaina iš Koréjos Respublikos kainos (EUR už vieneta)

negali būti atskleista

Indeksas (2002=100)

100

92

95

95

| (32) | Tuo remiantis 2002 m. – TL ypač padidėjo (266 %) importo dempingo kaina apimtis. 2002–2003 m. ji padidėjo 83 %, 2004 m. – 153 procentiniais punktais, o TL – dar 30 procentinių punktų. Per TL importo dempingo kaina apimtis sudarė 180 000–250 000 vienetų. |
| --- | --- |

(32)

Tuo remiantis 2002 m. – TL ypač padidėjo (266 %) importo dempingo kaina apimtis. 2002–2003 m. ji padidėjo 83 %, 2004 m. – 153 procentiniais punktais, o TL – dar 30 procentinių punktų. Per TL importo dempingo kaina apimtis sudarė 180 000–250 000 vienetų.

| (33) | 2002 m. – TL atitinkama importo dempingo kaina rinkos dalis padidėjo apytikriai 20 procentinių punktų ir per TL pasiekė 42–50 %. Kalbant apie indeksą, 2003 m. rinkos dalis padidėjo 21 %, 2004 m. – 43 procentiniais punktais, o per TL – 6 procentiniais punktais. Iš viso rinkos dalys 2002 m. – TL padidėjo 70 %. |
| --- | --- |

(33)

2002 m. – TL atitinkama importo dempingo kaina rinkos dalis padidėjo apytikriai 20 procentinių punktų ir per TL pasiekė 42–50 %. Kalbant apie indeksą, 2003 m. rinkos dalis padidėjo 21 %, 2004 m. – 43 procentiniais punktais, o per TL – 6 procentiniais punktais. Iš viso rinkos dalys 2002 m. – TL padidėjo 70 %.

| (34) | Galiausiai, 2002 m. – TL importo dempingo kaina vidutinės kainos sumažėjo apytikriai 5 %, o lyginant modelius – importas dempingo kaina sumažino Bendrijos pramonės kainas nuo 34,4 iki 42 %, priklausomai nuo susijusio eksportuotojo. |
| --- | --- |

(34)

Galiausiai, 2002 m. – TL importo dempingo kaina vidutinės kainos sumažėjo apytikriai 5 %, o lyginant modelius – importas dempingo kaina sumažino Bendrijos pramonės kainas nuo 34,4 iki 42 %, priklausomai nuo susijusio eksportuotojo.

| (35) | Panašiai toliau išvardytais svarstymais keičiama laikinojo reglamento 68 konstatuojamoji dalis. 2002 m. – TL Korėjos Respublikos kilmės aptariamo produkto importo dempingo kaina apimtis reikšmingai padidėjo 266 %, o jų atitinkama importo dempingo kaina rinkos dalis per tą patį laikotarpį padidėjo apie 20 procentinių punktų. Aptariamuoju laikotarpiu importo dempingo kaina vidutinės kainos buvo pastoviai žemesnės nei Bendrijos pramonės. Lyginant modelių suvestinį vidurkį importas dempingo kaina Bendrijos pramonės kainas sumažino 34,4–42 %, priklausomai nuo susijusio eksportuotojo, o kai kurių modelių atveju Bendrijos pramonės kainos buvo dar daugiau sumažintos. |
| --- | --- |

(35)

Panašiai toliau išvardytais svarstymais keičiama laikinojo reglamento 68 konstatuojamoji dalis. 2002 m. – TL Korėjos Respublikos kilmės aptariamo produkto importo dempingo kaina apimtis reikšmingai padidėjo 266 %, o jų atitinkama importo dempingo kaina rinkos dalis per tą patį laikotarpį padidėjo apie 20 procentinių punktų. Aptariamuoju laikotarpiu importo dempingo kaina vidutinės kainos buvo pastoviai žemesnės nei Bendrijos pramonės. Lyginant modelių suvestinį vidurkį importas dempingo kaina Bendrijos pramonės kainas sumažino 34,4–42 %, priklausomai nuo susijusio eksportuotojo, o kai kurių modelių atveju Bendrijos pramonės kainos buvo dar daugiau sumažintos.

| (36) | Kadangi nėra jokios papildomos naujos bei pagrįstos informacijos arba argumento, susijusio su žalos aspektu, laikinojo reglamento 41–71 konstatuojamosios dalys yra patvirtinamos, išskyrus 44–47 ir 68 konstatuojamąsias dalis, kurios buvo nagrinėjamos pirmiau. |
| --- | --- |

(36)

Kadangi nėra jokios papildomos naujos bei pagrįstos informacijos arba argumento, susijusio su žalos aspektu, laikinojo reglamento 41–71 konstatuojamosios dalys yra patvirtinamos, išskyrus 44–47 ir 68 konstatuojamąsias dalis, kurios buvo nagrinėjamos pirmiau.

G.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

1.   Importo dempingo kaina poveikis

| (37) | Kaip nurodyta pirmiau, buvo nustatyta, kad per TL Samsungo dempingo skirtumas buvo de minimis. Tačiau žymus importo dempingo kaina apimties padidėjimas 266 % 2002 m. – TL, atitinkamos rinkos dalies padidėjimas apytikriai 20 procentinių punktų ir nustatytas kainų sumažinimas sutapo su Bendrijos pramonės ekonominės padėties blogėjimu. |
| --- | --- |

(37)

Kaip nurodyta pirmiau, buvo nustatyta, kad per TL Samsungo dempingo skirtumas buvo de minimis. Tačiau žymus importo dempingo kaina apimties padidėjimas 266 % 2002 m. – TL, atitinkamos rinkos dalies padidėjimas apytikriai 20 procentinių punktų ir nustatytas kainų sumažinimas sutapo su Bendrijos pramonės ekonominės padėties blogėjimu.

2.   Kitų veiksnių poveikis

| (38) | Kadangi per TL Samsungo dempingo skirtumas buvo de minimis, buvo būtina išnagrinėti, ar importas iš Samsungo galėjo vis dėlto sukelti kokią nors žalą Bendrijos pramonei. Saugant konfidencialumą, su Samsungu susiję duomenys pateikiami indeksais. | 2002 | 2003 | 2004 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš Samsungo apimtis (vienetais) | negali būti atskleista |
| Indeksas (2002=100) | 100 | 156 | 183 | 188 |
| Importo iš Samsungo rinkos dalis | negali būti atskleista |
| Indeksas (2002=100) | 100 | 103 | 90 | 88 |
| Importo iš Samsungo kainos (EUR už vienetą) | negali būti atskleista |
| Indeksas (2002=100) | 100 | 87 | 86 | 86 |

(38)

Kadangi per TL Samsungo dempingo skirtumas buvo de minimis, buvo būtina išnagrinėti, ar importas iš Samsungo galėjo vis dėlto sukelti kokią nors žalą Bendrijos pramonei. Saugant konfidencialumą, su Samsungu susiję duomenys pateikiami indeksais.

2002

2003

2004

TL

Importo iš Samsungo apimtis (vienetais)

negali būti atskleista

Indeksas (2002=100)

100

156

183

188

Importo iš Samsungo rinkos dalis

negali būti atskleista

Indeksas (2002=100)

100

103

90

88

Importo iš Samsungo kainos (EUR už vienetą)

negali būti atskleista

Indeksas (2002=100)

100

87

86

86

| (39) | 2002 m. – TL Samsungo kilmės importo apimtis padidėjo 88 %. 2002–2003 m. ji padidėjo 56 %, 2004 m. – 27 procentiniais punktais, o TL – dar 5 procentinių punktais. Per TL Samsungo kilmės importo apimtis sudarė 100 000–170 000 vienetų. |
| --- | --- |

(39)

2002 m. – TL Samsungo kilmės importo apimtis padidėjo 88 %. 2002–2003 m. ji padidėjo 56 %, 2004 m. – 27 procentiniais punktais, o TL – dar 5 procentinių punktais. Per TL Samsungo kilmės importo apimtis sudarė 100 000–170 000 vienetų.

| (40) | 2002 m. – TL atitinkama Samsungo kilmės importo rinkos dalis sumažėjo apytikriai 5 procentiniais punktais ir per TL sudarė 28–36 %. Kalbant apie indeksą, 2003 m. rinkos dalis padidėjo 3 %, tačiau 2004 m. sumažėjo 13 procentinių punktų, o per TL – dar 2 procentiniais punktais. Iš viso rinkos dalys 2002 m. – TL sumažėjo 12 %. |
| --- | --- |

(40)

2002 m. – TL atitinkama Samsungo kilmės importo rinkos dalis sumažėjo apytikriai 5 procentiniais punktais ir per TL sudarė 28–36 %. Kalbant apie indeksą, 2003 m. rinkos dalis padidėjo 3 %, tačiau 2004 m. sumažėjo 13 procentinių punktų, o per TL – dar 2 procentiniais punktais. Iš viso rinkos dalys 2002 m. – TL sumažėjo 12 %.

| (41) | Galiausiai, 2002 m. – TL vidutinės Samsungo kilmės importo kainos sumažėjo apytikriai 14 %, o lyginant modelius – Samsungo kilmės importas sumažino Bendrijos pramonės kainas 34,1 %. |
| --- | --- |

(41)

Galiausiai, 2002 m. – TL vidutinės Samsungo kilmės importo kainos sumažėjo apytikriai 14 %, o lyginant modelius – Samsungo kilmės importas sumažino Bendrijos pramonės kainas 34,1 %.

| (42) | Atsižvelgiant į Samsungo kilmės importo apimties padidėjimą ir nustatytą kainų sumažinimą negalima atmesti fakto, kad minėtas importas prisidėjo prie Bendrijos pramonės patirtos žalos. Tačiau pastebėta ir tai: i) 2002 m. – TL Samsungo kilmės importas didėjo kur kas lėčiau nei kitas Korėjos Respublikos kilmės importas; ii) priešingai nei kitas Korėjos importas, Samsungo kilmės importas 2002 m. – TL neteko apytikriai 5 procentinių punktų rinkos dalies; iii) dėl to per TL Bendrijos rinkoje buvusio Samsungo kilmės importo apimtis ir rinkos dalis buvo žymiai mažesnės nei kito Korėjos importo; ir iv) atlikus modelių lyginimą buvo nustatyta, kad Samsungo kainos, nors ir mažesnės nei Bendrijos kainos, buvo pastoviai didesnės nei kito Korėjos importo. |
| --- | --- |

(42)

Atsižvelgiant į Samsungo kilmės importo apimties padidėjimą ir nustatytą kainų sumažinimą negalima atmesti fakto, kad minėtas importas prisidėjo prie Bendrijos pramonės patirtos žalos. Tačiau pastebėta ir tai: i) 2002 m. – TL Samsungo kilmės importas didėjo kur kas lėčiau nei kitas Korėjos Respublikos kilmės importas; ii) priešingai nei kitas Korėjos importas, Samsungo kilmės importas 2002 m. – TL neteko apytikriai 5 procentinių punktų rinkos dalies; iii) dėl to per TL Bendrijos rinkoje buvusio Samsungo kilmės importo apimtis ir rinkos dalis buvo žymiai mažesnės nei kito Korėjos importo; ir iv) atlikus modelių lyginimą buvo nustatyta, kad Samsungo kainos, nors ir mažesnės nei Bendrijos kainos, buvo pastoviai didesnės nei kito Korėjos importo.

| (43) | Todėl daroma išvada, kad Samsungo kilmės importas prisidėjo prie Bendrijos pramonei padarytos žalos, tačiau kur kas mažiau, nei likusių dviejų Korėjos gamintojų importas dempingo kaina. Taigi laikoma, kad poveikis, susijęs su Samsungo kilmės importu, yra nepakankamas, kad panaikintų importo dempingo kaina ir dėl to Bendrijos pramonės patirtos žalos priežastinį ryšį. |
| --- | --- |

(43)

Todėl daroma išvada, kad Samsungo kilmės importas prisidėjo prie Bendrijos pramonei padarytos žalos, tačiau kur kas mažiau, nei likusių dviejų Korėjos gamintojų importas dempingo kaina. Taigi laikoma, kad poveikis, susijęs su Samsungo kilmės importu, yra nepakankamas, kad panaikintų importo dempingo kaina ir dėl to Bendrijos pramonės patirtos žalos priežastinį ryšį.

| (44) | Kadangi nėra jokios papildomos naujos bei pagrįstos informacijos arba argumento, laikinojo reglamento 72–96 konstatuojamosios dalys yra patvirtinamos, išskyrus 73 konstatuojamosios dalies pirmąjį sakinį, kaip nurodyta pirmiau. |
| --- | --- |

(44)

Kadangi nėra jokios papildomos naujos bei pagrįstos informacijos arba argumento, laikinojo reglamento 72–96 konstatuojamosios dalys yra patvirtinamos, išskyrus 73 konstatuojamosios dalies pirmąjį sakinį, kaip nurodyta pirmiau.

H.   BENDRIJOS INTERESAI

| (45) | Kadangi nėra jokios naujos bei pagrįstos informacijos arba argumento šiuo konkrečiu klausimu, laikinojo reglamento 97–114 konstatuojamosios dalys yra patvirtinamos. |
| --- | --- |

(45)

Kadangi nėra jokios naujos bei pagrįstos informacijos arba argumento šiuo konkrečiu klausimu, laikinojo reglamento 97–114 konstatuojamosios dalys yra patvirtinamos.

I.   GALUTINĖS PRIEMONĖS

| (46) | Atsižvelgiant į išvadas, padarytas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Bendrijos interesų, ir vadovaujantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalimi, turėtų būti nustatytas dempingo skirtumo lygio galutinis antidempingo muitas, tačiau ne didesnis už žalos skirtumą, pateiktą laikinojo reglamento 119 dalyje ir patvirtintą šiuo reglamentu. Kadangi žalos skirtumai visada buvo didesni už dempingo skirtumus, priemonės turėtų būti grindžiamos dempingo skirtumais. |
| --- | --- |

(46)

Atsižvelgiant į išvadas, padarytas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Bendrijos interesų, ir vadovaujantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalimi, turėtų būti nustatytas dempingo skirtumo lygio galutinis antidempingo muitas, tačiau ne didesnis už žalos skirtumą, pateiktą laikinojo reglamento 119 dalyje ir patvirtintą šiuo reglamentu. Kadangi žalos skirtumai visada buvo didesni už dempingo skirtumus, priemonės turėtų būti grindžiamos dempingo skirtumais.

| (47) | Dėl šios priežasties galutiniai muitai bus tokie:








  Bendrovė | Žalos skirtumas | Dempingo skirtumas | Siūlomas antidempingo muitas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Daewoo Electronics Corporation | 98,5 % | 3,4 % | 3,4 % |
| LG Electronics Corporation | 74,8 % | 12,2 % | 12,2 % |
| Samsung Electronics Corporation | 66,3 % | de minimis | 0 % |
| Visoms kitoms bendrovėms | 98,5 % | 12,2 % | 12,2 % |

(47)

Dėl šios priežasties galutiniai muitai bus tokie:

Bendrovė

Žalos skirtumas

Dempingo skirtumas

Siūlomas antidempingo muitas

Daewoo Electronics Corporation

98,5 %

3,4 %

3,4 %

LG Electronics Corporation

74,8 %

12,2 %

12,2 %

Samsung Electronics Corporation

66,3 %

de minimis

0 %

Visoms kitoms bendrovėms

98,5 %

12,2 %

12,2 %

J.   GALUTINIS LAIKINOJO MUITO SURINKIMAS

| (48) | Atsižvelgiant į nustatyto Korėjos Respublikos eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumo dydį ir į Bendrijos pramonei padarytos žalos lygį būtina, kad garantijomis užtikrintos sumos, gautos taikant laikinąjį antidempingo muitą, nustatytą laikinuoju reglamentu, galutinai surinktos turėtų būti ne mažesnės nei galutiniu muitu nustatyti kiekiai. Kadangi trejų durų modelis jau nebėra įtrauktas į produkto apibrėžimą (žr. 12–16 konstatuojamąsias dalis), o galutiniai muitai yra mažesni nei laikinieji muitai, laikinai garantijomis užtikrintos sumos už trejų durų modelio importą arba viršijančios galutinių antidempingo muitų normą, turi būti nesurenkamos. |
| --- | --- |

(48)

Atsižvelgiant į nustatyto Korėjos Respublikos eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumo dydį ir į Bendrijos pramonei padarytos žalos lygį būtina, kad garantijomis užtikrintos sumos, gautos taikant laikinąjį antidempingo muitą, nustatytą laikinuoju reglamentu, galutinai surinktos turėtų būti ne mažesnės nei galutiniu muitu nustatyti kiekiai. Kadangi trejų durų modelis jau nebėra įtrauktas į produkto apibrėžimą (žr. 12–16 konstatuojamąsias dalis), o galutiniai muitai yra mažesni nei laikinieji muitai, laikinai garantijomis užtikrintos sumos už trejų durų modelio importą arba viršijančios galutinių antidempingo muitų normą, turi būti nesurenkamos.

| (49) | Šiame reglamente nurodytos atskiros bendrovės antidempingo muito normos buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl jos atspindi šiose bendrovėse tyrimo metu buvusią padėtį. Šios muitų normos (kitokios, nei visoje šalyje taikomos muito normos „visoms kitoms bendrovėms“) taikomos tik tiriamosios šalies kilmės ir bendrovių, kartu ir paminėtų konkrečių juridinių asmenų pagamintų prekių importui. Importuojamiems produktams, pagamintiems kitų bendrovių, kurių pavadinimai ir adresai konkrečiai nepaminėti šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, šios normos nebus taikomos, ir joms galios „visoms kitoms bendrovėms“ taikomos muitų normos. |
| --- | --- |

(49)

Šiame reglamente nurodytos atskiros bendrovės antidempingo muito normos buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl jos atspindi šiose bendrovėse tyrimo metu buvusią padėtį. Šios muitų normos (kitokios, nei visoje šalyje taikomos muito normos „visoms kitoms bendrovėms“) taikomos tik tiriamosios šalies kilmės ir bendrovių, kartu ir paminėtų konkrečių juridinių asmenų pagamintų prekių importui. Importuojamiems produktams, pagamintiems kitų bendrovių, kurių pavadinimai ir adresai konkrečiai nepaminėti šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, šios normos nebus taikomos, ir joms galios „visoms kitoms bendrovėms“ taikomos muitų normos.

| (50) | Bet koks prašymas taikyti šias bendrovėms individualiai nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą) turi būti nedelsiant siunčiamas Komisijai, pateikiant jame visą susijusią informaciją, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, kaip gamyba, prekyba vidaus rinkoje ir eksportas, susijusius su, pvz., pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Prireikus reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikomas individualus muitas, sąrašą, |
| --- | --- |

(50)

Bet koks prašymas taikyti šias bendrovėms individualiai nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą) turi būti nedelsiant siunčiamas Komisijai, pateikiant jame visą susijusią informaciją, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, kaip gamyba, prekyba vidaus rinkoje ir eksportas, susijusius su, pvz., pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Prireikus reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikomas individualus muitas, sąrašą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Korėjos Respublikos kilmės dvejų durų šaldytuvams, t. y. kombinuotiems šaldytuvams-šaldikliams, kurių talpa didesnė kaip 400 litrų, su šalia vienas kito esančiais šaldiklio ir šaldytuvo skyriais, klasifikuojamiems KN kodu ex 8418 10 20 (TARIC kodas 8418102091), nustatomas galutinis antidempingo muitas.

2.   Galutinio antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytų produktų, pagamintų toliau išvardytose bendrovėse, grynajai franko kainai prie Bendrijos sienos, prieš sumokant muitą yra tokia:

| Bendrovė | Antidempingo muitas (%) | TARIC papildomas kodas |
| --- | --- | --- |
| Daewoo Electronics Corporation, 686 Ahyeon-dong, Mapo-gu, Seulas | 3,4 % | A733 |
| LG Electronics Corporation, LG Twin Towers, 20, Yeouido-dong, Yeongdeungpo-gu, Seulas | 12,2 % | A734 |
| Samsung Electronics Corporation, Samsung Main Bldg, 250, 2-ga, Taepyeong-ro, Jung-gu, Seulas | 0 % | A735 |
| Visoms kitoms bendrovėms | 12,2 % | A999 |

Bendrovė

Antidempingo muitas (%)

TARIC papildomas kodas

Daewoo Electronics Corporation, 686 Ahyeon-dong, Mapo-gu, Seulas

3,4 %

A733

LG Electronics Corporation, LG Twin Towers, 20, Yeouido-dong, Yeongdeungpo-gu, Seulas

12,2 %

A734

Samsung Electronics Corporation, Samsung Main Bldg, 250, 2-ga, Taepyeong-ro, Jung-gu, Seulas

0 %

A735

Visoms kitoms bendrovėms

12,2 %

A999

3.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos muitams galiojančios nuostatos.

2 straipsnis

1.   Garantijomis užtikrintos sumos, gaunamos pagal Reglamentą (EB) Nr. 355/2006 taikant laikinuosius antidempingo muitus dvejų durų šaldytuvų, t.y. kombinuotų šaldytuvųšaldiklių, kurių talpa didesnė kaip 400 litrų, su ne mažiau kaip dvejomis šalia viena kitos esančiomis išorės durimis, kuriuos pagamino Samsung Electronics Corporation ir klasifikuojamiems KN kodu ex 8418 10 20, importui, nesurenkamos.

2.   Garantijomis užtikrintos sumos, gaunamos pagal Reglamentą (EB) Nr. 355/2006 taikant laikinuosius antidempingo muitus Korėjos Respublikos kilmės kombinuotų šaldytuvų-šaldiklių, kurių talpa didesnė kaip 400 litrų, su dvejomis šaldytuvo skyriaus durimis viršuje ir vienomis šaldiklio skyriaus durimis apačioje, klasifikuojamiems KN kodu ex 8418 10 20, importui, nesurenkamos.

3.   Garantijomis užtikrintos sumos, gaunamos taikant laikinuosius antidempingo muitus pagal Reglamentą (EB) Nr. 355/2006 Korėjos Respublikos kilmės dvejų durų šaldytuvų, t.y. kombinuotų šaldytuvų-šaldiklių, kurių talpa didesnė kaip 400 litrų, su šalia vienas kito esančiais šaldiklio ir šaldytuvo skyriais, klasifikuojamiems KN kodu ex 8418 10 20, importui, surenkamos galutinai. Garantijomis užtikrintos sumos, viršijančios galutinius muitus, kaip nustatyta 1 straipsnio 2 dalyje, nesurenkamos.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. rugpjūčio 25 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

E. TUOMIOJA

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).

1

(2)  OL C 135, 2005 6 2, p. 4.

2

(3)  OL L 59, 2006 3 1, p. 12.

3

(4)  Žr. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2041/2000 (OL L 244, 2000 9 29, p. 33, 26 konstatuojamoji dalis).

4

---

| 31.8.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 236/18 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 236/18

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1290/2006

2006 m. rugpjūčio 30 d.

nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1994 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 3223/94 dėl vaisių ir daržovių importo taisyklių (1), ypač į jo 4 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams. |
| --- | --- |

(1)

Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams.

| (2) | Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede, |
| --- | --- |

(2)

Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 3223/94 4 straipsnyje nurodytos standartinės importo vertės nustatomos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2006 m. rugpjūčio 31 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. rugpjūčio 30 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 337, 1994 12 24, p. 66. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 386/2005 (OL L 62, 2005 3 9, p. 3).

1

---

PRIEDAS

prie 2006 m. rugpjūčio 30 d. Komisijos reglamento, nustatančio kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | 052 | 87,3 |
| 068 | 147,1 |
| 999 | 117,2 |
| 0707 00 05 | 052 | 68,9 |
| 999 | 68,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 72,3 |
| 999 | 72,3 |
| 0805 50 10 | 388 | 69,0 |
| 524 | 44,8 |
| 528 | 53,6 |
| 999 | 55,8 |
| 0806 10 10 | 052 | 82,4 |
| 220 | 123,4 |
| 624 | 139,0 |
| 999 | 114,9 |
| 0808 10 80 | 388 | 86,9 |
| 400 | 90,8 |
| 508 | 79,8 |
| 512 | 93,3 |
| 528 | 77,4 |
| 720 | 82,6 |
| 800 | 140,1 |
| 804 | 100,8 |
| 999 | 94,0 |
| 0808 20 50 | 052 | 124,0 |
| 388 | 86,5 |
| 999 | 105,3 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 117,3 |
| 096 | 12,8 |
| 999 | 65,1 |
| 0809 40 05 | 052 | 96,4 |
| 066 | 47,1 |
| 098 | 45,7 |
| 624 | 150,3 |
| 999 | 84,9 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

052

87,3

068

147,1

999

117,2

0707 00 05

052

68,9

999

68,9

0709 90 70

052

72,3

999

72,3

0805 50 10

388

69,0

524

44,8

528

53,6

999

55,8

0806 10 10

052

82,4

220

123,4

624

139,0

999

114,9

0808 10 80

388

86,9

400

90,8

508

79,8

512

93,3

528

77,4

720

82,6

800

140,1

804

100,8

999

94,0

0808 20 50

052

124,0

388

86,5

999

105,3

0809 30 10, 0809 30 90

052

117,3

096

12,8

999

65,1

0809 40 05

052

96,4

066

47,1

098

45,7

624

150,3

999

84,9

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 750/2005 (OL L 126, 2005 5 19, p. 12). Kodas „999“ žymi „kitą kilmę“.

---

| 31.8.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 236/20 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 236/20

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1291/2006

2006 m. rugpjūčio 30 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 795/2004, nustatantį išsamias bendrosios išmokos schemos, pateiktos Tarybos reglamente (EB) Nr. 1782/2003, įgyvendinimo taisykles

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1782/2003, nustatantį bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatantį tam tikras paramos schemas ūkininkams bei iš dalies keičiantį Reglamentus (EEB) Nr. 2019/93, (EB) Nr. 1452/2001, (EB) Nr. 1453/2001, (EB) Nr. 1454/2001, (EB) Nr. 1868/94, (EB) Nr. 1251/1999, (EB) Nr. 1254/1999, (EB) Nr. 1673/2000, (EEB) Nr. 2358/71 ir (EB) Nr. 2529/2001 (1), ypač į jo 145 straipsnio c ir d punktus,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 795/2004 (2) yra įvedamos nuo 2005 m. taikytinos bendrosios išmokos schemos įgyvendinimo taisyklės. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 795/2004 (2) yra įvedamos nuo 2005 m. taikytinos bendrosios išmokos schemos įgyvendinimo taisyklės.

| (2) | Šią schemą įgyvendinant administraciniu lygiu ir veiksmais valstybėse narėse paaiškėjo, kad tam tikriems schemos aspektams reikia papildomų išsamių taisyklių, o dėl kitų aspektų reikia patikslinti ir pritaikyti galiojančias taisykles. |
| --- | --- |

(2)

Šią schemą įgyvendinant administraciniu lygiu ir veiksmais valstybėse narėse paaiškėjo, kad tam tikriems schemos aspektams reikia papildomų išsamių taisyklių, o dėl kitų aspektų reikia patikslinti ir pritaikyti galiojančias taisykles.

| (3) | Siekiant palengvinti teisių į išmokas perdavimą ūkininkams, reikėtų numatyti teisių į išmokas be žemės dalių nustatymo ir jų perdavimo tvarką. |
| --- | --- |

(3)

Siekiant palengvinti teisių į išmokas perdavimą ūkininkams, reikėtų numatyti teisių į išmokas be žemės dalių nustatymo ir jų perdavimo tvarką.

| (4) | Jeigu teisės į išmokas, kurių vieneto vertė padidėjo daugiau kaip 20 % referencinėmis sumomis iš nacionalinio rezervo, nebuvo panaudotos remiantis Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 42 straipsnio 8 dalies antra pastraipa, tik vertės padidėjimas iš karto grąžinamas į nacionalinį rezervą. |
| --- | --- |

(4)

Jeigu teisės į išmokas, kurių vieneto vertė padidėjo daugiau kaip 20 % referencinėmis sumomis iš nacionalinio rezervo, nebuvo panaudotos remiantis Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 42 straipsnio 8 dalies antra pastraipa, tik vertės padidėjimas iš karto grąžinamas į nacionalinį rezervą.

| (5) | Administraciniais aktais ar teismo nutarimu iš nacionalinio rezervo paskirtoms teisėms į išmokas, siekiant mokėti ūkininkams kompensacijas, netaikomi apribojimai pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 42 straipsnio 8 dalį. |
| --- | --- |

(5)

Administraciniais aktais ar teismo nutarimu iš nacionalinio rezervo paskirtoms teisėms į išmokas, siekiant mokėti ūkininkams kompensacijas, netaikomi apribojimai pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 42 straipsnio 8 dalį.

| (6) | Kad būtų palengvinta teisių į išmokas apyvarta, ūkininkai gali savanoriškai perduoti teises į išmokas į nacionalinį rezervą. |
| --- | --- |

(6)

Kad būtų palengvinta teisių į išmokas apyvarta, ūkininkai gali savanoriškai perduoti teises į išmokas į nacionalinį rezervą.

| (7) | Todėl Reglamentą (EB) Nr. 795/2004 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti. |
| --- | --- |

(7)

Todėl Reglamentą (EB) Nr. 795/2004 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.

| (8) | Atsižvelgiant į tai, kad 1 straipsnio 2 ir 4 dalyse minimi atvejai gali pasitaikyti nuo atitinkamai 2005 ir 2006 m. sausio 1 d., reikėtų, kad šių straipsnio dalių nuostatos būtų taikomos atgaline data nuo šių datų. |
| --- | --- |

(8)

Atsižvelgiant į tai, kad 1 straipsnio 2 ir 4 dalyse minimi atvejai gali pasitaikyti nuo atitinkamai 2005 ir 2006 m. sausio 1 d., reikėtų, kad šių straipsnio dalių nuostatos būtų taikomos atgaline data nuo šių datų.

| (9) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Tiesioginių išmokų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(9)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Tiesioginių išmokų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 795/2004 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Jei sklypo, pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 46 straipsnio 2 dalį perduodamo kartu su teise į išmoką, dydis sudaro hektaro dalį, ūkininkas gali perduoti tos teisės dalį su žeme, kurios vertė apskaičiuojama pagal sklypo dalies dydį. Likusioji teisės dalis liks ūkininko nuosavybe, kurios vertė apskaičiuojama tuo pačiu būdu.
  Nepažeidžiant to reglamento 46 straipsnio 2 dalies nuostatų, jeigu ūkininkas perduoda teisės dalį be žemės, abiejų dalių vertė apskaičiuojama proporcingai.“; |
| --- | --- | --- |

1)

3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Jei sklypo, pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 46 straipsnio 2 dalį perduodamo kartu su teise į išmoką, dydis sudaro hektaro dalį, ūkininkas gali perduoti tos teisės dalį su žeme, kurios vertė apskaičiuojama pagal sklypo dalies dydį. Likusioji teisės dalis liks ūkininko nuosavybe, kurios vertė apskaičiuojama tuo pačiu būdu.

Nepažeidžiant to reglamento 46 straipsnio 2 dalies nuostatų, jeigu ūkininkas perduoda teisės dalį be žemės, abiejų dalių vertė apskaičiuojama proporcingai.“;

| b) | 4 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

b)

4 dalis išbraukiama;

| 2) | 6 straipsnio 3 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:
  „Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 42 straipsnio 8 dalies pirma pastraipa taikoma teisėms į išmokas, kurių vieneto vertė padidėjo daugiau kaip 20 % remiantis šios dalies antra pastraipa. Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 42 straipsnio 8 dalies antra pastraipa taikoma tik teisių į išmokas, kurių vieneto vertė padidėjo daugiau kaip 20 % pagal šios dalies antrą pastraipą, padidėjimo vertei.“; |
| --- | --- |

2)

6 straipsnio 3 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:

„Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 42 straipsnio 8 dalies pirma pastraipa taikoma teisėms į išmokas, kurių vieneto vertė padidėjo daugiau kaip 20 % remiantis šios dalies antra pastraipa. Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 42 straipsnio 8 dalies antra pastraipa taikoma tik teisių į išmokas, kurių vieneto vertė padidėjo daugiau kaip 20 % pagal šios dalies antrą pastraipą, padidėjimo vertei.“;

| 3) | 23a straipsnis papildomas šiuo sakiniu:
  „To reglamento 42 straipsnio 8 dalis netaikoma pagal šį straipsnį paskirtoms teisėms į išmokas.“; |
| --- | --- |

3)

23a straipsnis papildomas šiuo sakiniu:

„To reglamento 42 straipsnio 8 dalis netaikoma pagal šį straipsnį paskirtoms teisėms į išmokas.“;

| 4) | 24 straipsnis papildomas šia dalimi:
  „3.   Ūkininkai gali savanoriškai perduoti į nacionalinį rezervą teises į išmokas, išskyrus teises į išmokas už atidėtą žemę.“; |
| --- | --- |

4)

24 straipsnis papildomas šia dalimi:

„3.   Ūkininkai gali savanoriškai perduoti į nacionalinį rezervą teises į išmokas, išskyrus teises į išmokas už atidėtą žemę.“;

| 5) | 50 straipsnis pakeičiamas taip:
  „50 straipsnis
  1.   Kiekvienais metais valstybės narės elektroninėmis priemonėmis Komisijai perduoda:






  a) | ne vėliau kaip iki pirmųjų bendrosios išmokos schemos taikymo metų rugsėjo 15 d., o vėlesniais metais ne vėliau kaip iki rugsėjo 1 d. duomenis apie bendrą einamųjų metų paraiškų dalyvauti bendrosios išmokos schemoje skaičių bei atitinkamą bendrą teisių į išmokas sumą pagal pateiktas paraiškas ir bendrą išmokų skyrimo reikalavimus atitinkančių hektarų skaičių; |
| --- | --- | --- |

5)

50 straipsnis pakeičiamas taip:

„50 straipsnis

1.   Kiekvienais metais valstybės narės elektroninėmis priemonėmis Komisijai perduoda:

a)

ne vėliau kaip iki pirmųjų bendrosios išmokos schemos taikymo metų rugsėjo 15 d., o vėlesniais metais ne vėliau kaip iki rugsėjo 1 d. duomenis apie bendrą einamųjų metų paraiškų dalyvauti bendrosios išmokos schemoje skaičių bei atitinkamą bendrą teisių į išmokas sumą pagal pateiktas paraiškas ir bendrą išmokų skyrimo reikalavimus atitinkančių hektarų skaičių;

| b) | ne vėliau kaip iki rugsėjo 1 d. galutinius duomenis apie praėjusių metų bendrą patvirtintų paraiškų dalyvauti bendrosios išmokos schemoje skaičių ir atitinkamą bendrą skirtų išmokų sumą, tam tikrais atvejais pritaikius Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 6, 10, 11, 24 ir 25 straipsniuose minimas priemones, taip pat apie nacionaliniame rezerve iki praėjusių metų gruodžio 31 d. likusią bendrą sumą. |
| --- | --- |

b)

ne vėliau kaip iki rugsėjo 1 d. galutinius duomenis apie praėjusių metų bendrą patvirtintų paraiškų dalyvauti bendrosios išmokos schemoje skaičių ir atitinkamą bendrą skirtų išmokų sumą, tam tikrais atvejais pritaikius Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 6, 10, 11, 24 ir 25 straipsniuose minimas priemones, taip pat apie nacionaliniame rezerve iki praėjusių metų gruodžio 31 d. likusią bendrą sumą.

2.   Kai bendrosios išmokos schema taikoma regioniniu lygiu, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 58 straipsnyje, valstybės narės iki pirmųjų įgyvendinimo metų rugsėjo 15 d. praneša apie pagal to straipsnio 3 dalį nustatytos viršutinės ribos dalį.

Pirmųjų bendrosios išmokos schemos taikymo metų informacija, nurodyta 1 dalies a punkte, grindžiama laikinomis teisėmis į išmokas. Tokia pati informacija, grindžiama galutinėmis teisėmis į išmokas, pateikiama iki kitų metų kovo 1 d.

3.   Jeigu taikomos priemonės pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 69 straipsnį, valstybės narės iki rugsėjo 1 d. praneša apie bendrą einamųjų metų paraiškų skaičių ir atitinkamą bendrą sumą pagal kiekvieną su išlaikymu susijusį sektorių pagal tą straipsnį.

Iki rugsėjo 1 d. pateikiami duomenis apie bendrą praėjusių metų patvirtintų paraiškų pagal to reglamento 69 straipsnį skaičių ir atitinkamą skirtų išmokų sumą pagal kiekvieną su išlaikymu susijusį sektorių pagal tą straipsnį.“.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Jis taikomas nuo įsigaliojimo datos, išskyrus 1 straipsnio 2 dalį, kuri taikoma nuo 2005 m. sausio 1 d., ir 1 straipsnio 4 dalį, kuri taikoma nuo 2006 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. rugpjūčio 30 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 953/2006 (OL L 175, 2006 6 29, p. 1).

1

(2)  OL L 141, 2004 4 30, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1134/2006 (OL L 203, 2006 7 26, p. 4).

2

---

| 31.8.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 236/22 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 236/22

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1292/2006

2006 m. rugpjūčio 30 d.

draudžiantis su Ispanijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti menkes ICES I, II (Norvegijos vandenys) zonose

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (1), ypač į jo 26 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2847/93, nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą (2), ypač į jo 21 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | 2005 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 51/2006, nustatančiame 2005 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas, taikomas Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose privaloma nustatyti sugavimo apribojimus (3), nustatytos kvotos 2006 m. |
| --- | --- |

(1)

2005 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 51/2006, nustatančiame 2005 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas, taikomas Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose privaloma nustatyti sugavimo apribojimus (3), nustatytos kvotos 2006 m.

| (2) | Pagal Komisijai pateiktą informaciją, gaudydami šio reglamento priede nurodytus išteklius, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra joje registruoti, išnaudojo 2006 m. suteiktą kvotą. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Komisijai pateiktą informaciją, gaudydami šio reglamento priede nurodytus išteklius, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra joje registruoti, išnaudojo 2006 m. suteiktą kvotą.

| (3) | Todėl yra būtina uždrausti žvejoti, laikyti laivuose, perkrauti ir iškrauti šių išteklių žuvis, |
| --- | --- |

(3)

Todėl yra būtina uždrausti žvejoti, laikyti laivuose, perkrauti ir iškrauti šių išteklių žuvis,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kvotos išnaudojimas

Šio reglamento priede nurodytai valstybei narei skirta tame priede nurodytų išteklių žvejybos kvota 2006 m. laikoma išnaudota nuo tame priede nurodytos datos.

2 straipsnis

Draudimas

Nuo šio reglamento priede nurodytos datos laivams, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra joje registruoti, yra uždraudžiama gaudyti tame priede nurodytus išteklius. Po tos datos yra draudžiama nurodytuose laivuose laikyti, perkrauti arba iškrauti šių išteklių žuvis.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. rugpjūčio 30 d.

Komisijos vardu

Jörgen HOLMQUIST

Žuvininkystės ir jūrų reikalų generalinis direktorius

---

(1)  OL L 358, 2002 12 31, p. 59.

1

(2)  OL L 261, 1993 10 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 768/2005 (OL L 128, 2005 5 21, p. 1).

2

(3)  OL L 16, 2006 1 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1262/2006, (OL L 230, 2006 8 24, p. 4).

3

---

PRIEDAS

| Nr. | 18 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Ispanija |
| Ištekliai | COD/1N2AB. |
| Rūšys | Menkė (Gadus morhua) |
| Zona | I, II (Norvegijos vandenys) |
| Data | 2006 m. liepos 17 d. |

Nr.

18

Valstybė narė

Ispanija

Ištekliai

COD/1N2AB.

Rūšys

Menkė (Gadus morhua)

Zona

I, II (Norvegijos vandenys)

Data

2006 m. liepos 17 d.

---

| 31.8.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 236/24 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 236/24

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1293/2006

2006 m. rugpjūčio 30 d.

uždraudžiantis su Vokietijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti jūrų velnius ICES IV (Norvegijos vandenys) zonoje

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (1), ypač į jo 26 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2847/93, nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą (2), ypač į jo 21 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | 2005 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 51/2005, nustatančiame 2006 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas, taikomas Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose privaloma nustatyti sugavimo apribojimus (3), nustatytos kvotos 2006 m. |
| --- | --- |

(1)

2005 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 51/2005, nustatančiame 2006 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas, taikomas Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose privaloma nustatyti sugavimo apribojimus (3), nustatytos kvotos 2006 m.

| (2) | Pagal Komisijai pateiktą informaciją, gaudydami šio reglamento priede nurodytus išteklius, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra joje registruoti, išnaudojo 2006 m. suteiktą kvotą. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Komisijai pateiktą informaciją, gaudydami šio reglamento priede nurodytus išteklius, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra joje registruoti, išnaudojo 2006 m. suteiktą kvotą.

| (3) | Todėl yra būtina uždrausti žvejoti, laikyti laivuose, perkrauti ir iškrauti šių išteklių žuvis, |
| --- | --- |

(3)

Todėl yra būtina uždrausti žvejoti, laikyti laivuose, perkrauti ir iškrauti šių išteklių žuvis,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kvotos išnaudojimas

Šio reglamento priede nurodytai valstybei narei skirta tame priede nurodytų išteklių žvejybos kvota 2006 m. laikoma išnaudota nuo tame priede nurodytos datos.

2 straipsnis

Draudimas

Nuo šio reglamento priede nurodytos datos laivams, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra joje registruoti, yra uždraudžiama gaudyti tame priede nurodytus išteklius. Po tos datos yra draudžiama nurodytuose laivuose laikyti, perkrauti arba iškrauti šių išteklių žuvis.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. rugpjūčio 30 d.

Komisijos vardu

Jörgen HOLMQUIST

Žuvininkystės ir jūrų reikalų generalinis direktorius

---

(1)  OL L 358, 2002 12 31, p. 59.

1

(2)  OL L 261, 1993 10 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 768/2005 (OL L 128, 2005 5 21, p. 1).

2

(3)  OL L 16, 2006 1 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1262/2006 (OL L 230, 2006 8 24, p. 4).

3

---

PRIEDAS

| Nr. | 19 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Vokietija |
| Ištekliai | ANF/04-N. |
| Rūšys | Jūrų velniai (Lophiidae) |
| Zona | IV (Norvegijos vandenys) |
| Data | 2006 m. liepos 12 d. |

Nr.

19

Valstybė narė

Vokietija

Ištekliai

ANF/04-N.

Rūšys

Jūrų velniai (Lophiidae)

Zona

IV (Norvegijos vandenys)

Data

2006 m. liepos 12 d.

---

| 31.8.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 236/26 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 236/26

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1294/2006

2006 m. rugpjūčio 30 d.

uždraudžiantis su Vokietijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti brosmes ICES IV (Norvegijos vandenys) zonoje

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (1), ypač į jo 26 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2847/93, nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą (2), ypač į jo 21 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | 2005 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 51/2005, nustatančiame 2006 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas, taikomas Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose privaloma nustatyti sugavimo apribojimus (3), nustatytos kvotos 2006 m. |
| --- | --- |

(1)

2005 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 51/2005, nustatančiame 2006 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas, taikomas Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose privaloma nustatyti sugavimo apribojimus (3), nustatytos kvotos 2006 m.

| (2) | Pagal Komisijai pateiktą informaciją, gaudydami šio reglamento priede nurodytus išteklius, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra joje registruoti, išnaudojo 2006 m. suteiktą kvotą. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Komisijai pateiktą informaciją, gaudydami šio reglamento priede nurodytus išteklius, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra joje registruoti, išnaudojo 2006 m. suteiktą kvotą.

| (3) | Todėl yra būtina uždrausti žvejoti, laikyti laivuose, perkrauti ir iškrauti šių išteklių žuvis, |
| --- | --- |

(3)

Todėl yra būtina uždrausti žvejoti, laikyti laivuose, perkrauti ir iškrauti šių išteklių žuvis,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kvotos išnaudojimas

Šio reglamento priede nurodytai valstybei narei skirta tame priede nurodytų išteklių žvejybos kvota 2006 m. laikoma išnaudota nuo tame priede nurodytos datos.

2 straipsnis

Draudimas

Nuo šio reglamento priede nurodytos datos laivams, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra joje registruoti, yra uždraudžiama gaudyti tame priede nurodytus išteklius. Po tos datos yra draudžiama nurodytuose laivuose laikyti, perkrauti arba iškrauti šių išteklių žuvis.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. rugpjūčio 30 d.

Komisijos vardu

Jörgen HOLMQUIST

Žuvininkystės ir jūrų reikalų generalinis direktorius

---

(1)  OL L 358, 2002 12 31, p. 59.

1

(2)  OL L 261, 1993 10 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 768/2005 (OL L 128, 2005 5 21, p. 1).

2

(3)  OL L 16, 2006 1 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1262/2006 (OL L 230, 2006 8 24, p. 4).

3

---

PRIEDAS

| Nr. | 20 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Vokietija |
| Ištekliai | USK/04-N. |
| Rūšys | Brosmė (Brosme brosme) |
| Zona | IV (Norvegijos vandenys) |
| Data | 2006 m. liepos 8 d. |

Nr.

20

Valstybė narė

Vokietija

Ištekliai

USK/04-N.

Rūšys

Brosmė (Brosme brosme)

Zona

IV (Norvegijos vandenys)

Data

2006 m. liepos 8 d.

---

II Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Komisija

| 31.8.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 236/28 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 236/28

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA

2006 m. rugpjūčio 24 d.

dėl kultūrinės medžiagos skaitmeninimo, išsaugojimo skaitmeniniu formatu ir internetinės prieigos prie jos

(2006/585/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 211 straipsnį,

kadangi:

| (1) | 2005 m. birželio 1 d. Komisija pateikė i2010 iniciatyvą, kuria siekiama, kad ekonomikos augimui, užimtumui ir aukštai Europos piliečių gyvenimo kokybei užtikrinti būtų optimaliai išnaudoti naujų informacijos technologijų teikiami privalumai. Pagrindiniu i2010 iniciatyvos aspektu Komisija pasirinko skaitmenines bibliotekas. 2005 m. rugsėjo 30 d. komunikate „i2010: skaitmeninės bibliotekos“ (1) ji išdėstė savo strategiją dėl Europos kolektyvinės atminties skaitmeninimo, išsaugojimo skaitmeniniu formatu ir internetinės prieigos prie jos. Ši kolektyvinė atmintis apima spaudinius (knygos, žurnalai, laikraščiai), nuotraukas, muziejinius eksponatus, archyvų dokumentus, vaizdo ir garso medžiagą (toliau – kultūrinė medžiaga). |
| --- | --- |

(1)

2005 m. birželio 1 d. Komisija pateikė i2010 iniciatyvą, kuria siekiama, kad ekonomikos augimui, užimtumui ir aukštai Europos piliečių gyvenimo kokybei užtikrinti būtų optimaliai išnaudoti naujų informacijos technologijų teikiami privalumai. Pagrindiniu i2010 iniciatyvos aspektu Komisija pasirinko skaitmenines bibliotekas. 2005 m. rugsėjo 30 d. komunikate „i2010: skaitmeninės bibliotekos“ (1) ji išdėstė savo strategiją dėl Europos kolektyvinės atminties skaitmeninimo, išsaugojimo skaitmeniniu formatu ir internetinės prieigos prie jos. Ši kolektyvinė atmintis apima spaudinius (knygos, žurnalai, laikraščiai), nuotraukas, muziejinius eksponatus, archyvų dokumentus, vaizdo ir garso medžiagą (toliau – kultūrinė medžiaga).

| (2) | Valstybėms narėms reikėtų rekomenduoti priemones tai strategijai taikyti, kad, pasinaudojant internetu, būtų optimaliai išnaudotas Europos kultūros paveldo ekonominis ir kultūrinis potencialas. |
| --- | --- |

(2)

Valstybėms narėms reikėtų rekomenduoti priemones tai strategijai taikyti, kad, pasinaudojant internetu, būtų optimaliai išnaudotas Europos kultūros paveldo ekonominis ir kultūrinis potencialas.

| (3) | Todėl reikėtų skatinti bibliotekas, archyvus ir muziejus daugiau medžiagos skaitmeninti. Jei medžiaga bus prieinama internete, visos Europos piliečiai galės ja naudotis laisvalaikiui, mokslui ar darbui. Įvairus ir daugiakalbis Europos paveldas taps aiškiai matomas internete. Be to, skaitmeninę medžiagą galima daug kartų naudoti pramonėje, pvz., turizmo arba švietimo sektoriuose, ir naujiems kūrybiniams projektams. |
| --- | --- |

(3)

Todėl reikėtų skatinti bibliotekas, archyvus ir muziejus daugiau medžiagos skaitmeninti. Jei medžiaga bus prieinama internete, visos Europos piliečiai galės ja naudotis laisvalaikiui, mokslui ar darbui. Įvairus ir daugiakalbis Europos paveldas taps aiškiai matomas internete. Be to, skaitmeninę medžiagą galima daug kartų naudoti pramonėje, pvz., turizmo arba švietimo sektoriuose, ir naujiems kūrybiniams projektams.

| (4) | Be to, 2004 m. lapkričio 15–16 d. Tarybos išvadose dėl Kultūros darbo plano 2005–2006 m. akcentuojamas kūrybiškumo ir kūrybinės pramonės sričių vaidmuo Europos ekonomikos augimui ir poreikis koordinuoti skaitmeninimo veiklą. |
| --- | --- |

(4)

Be to, 2004 m. lapkričio 15–16 d. Tarybos išvadose dėl Kultūros darbo plano 2005–2006 m. akcentuojamas kūrybiškumo ir kūrybinės pramonės sričių vaidmuo Europos ekonomikos augimui ir poreikis koordinuoti skaitmeninimo veiklą.

| (5) | 2005 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijoje dėl kino paveldo ir su juo susijusios pramoninės veiklos konkurencingumo (2) jau buvo rekomenduojama valstybėms narėms priimti tinkamas priemones, skatinančias naudoti skaitmenines ir naujas technologijas kinematografijos kūrinių rinkimui, katalogavimui, išsaugojimui ir restauravimui. Ši rekomendacija daugeliu aspektų, susijusių su kinematografijos kūriniais, papildo Parlamento ir Tarybos rekomendaciją dėl kino paveldo. |
| --- | --- |

(5)

2005 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijoje dėl kino paveldo ir su juo susijusios pramoninės veiklos konkurencingumo (2) jau buvo rekomenduojama valstybėms narėms priimti tinkamas priemones, skatinančias naudoti skaitmenines ir naujas technologijas kinematografijos kūrinių rinkimui, katalogavimui, išsaugojimui ir restauravimui. Ši rekomendacija daugeliu aspektų, susijusių su kinematografijos kūriniais, papildo Parlamento ir Tarybos rekomendaciją dėl kino paveldo.

| (6) | Skaitmeninimas – svarbi prieigos prie kultūrinės medžiagos gerinimo priemonė. Kai kuriais atvejais tai yra vienintelis būdas užtikrinti, kad tokia medžiaga išliktų ateities kartoms. Šiuo metu valstybės narės vykdo daug skaitmeninimo iniciatyvų, tačiau ši veikla yra fragmentiška. Jei valstybės narės derintų savo veiksmus skaitmenindamos kultūros paveldą, medžiaga būtų atrenkama darniau ir tie patys dalykai nebūtų skaitmeninami dukart. Tai taip pat suteiktų saugumo įmonėms, investuojančioms į skaitmeninimo technologijas. Šių tikslų padėtų siekti rengiamos vykdomos ir planuojamos skaitmeninimo veiklos apžvalgos ir nustatomi kiekybiniai skaitmeninimo tikslai. |
| --- | --- |

(6)

Skaitmeninimas – svarbi prieigos prie kultūrinės medžiagos gerinimo priemonė. Kai kuriais atvejais tai yra vienintelis būdas užtikrinti, kad tokia medžiaga išliktų ateities kartoms. Šiuo metu valstybės narės vykdo daug skaitmeninimo iniciatyvų, tačiau ši veikla yra fragmentiška. Jei valstybės narės derintų savo veiksmus skaitmenindamos kultūros paveldą, medžiaga būtų atrenkama darniau ir tie patys dalykai nebūtų skaitmeninami dukart. Tai taip pat suteiktų saugumo įmonėms, investuojančioms į skaitmeninimo technologijas. Šių tikslų padėtų siekti rengiamos vykdomos ir planuojamos skaitmeninimo veiklos apžvalgos ir nustatomi kiekybiniai skaitmeninimo tikslai.

| (7) | Per skaitmeninimą remiantį privatųjį sektorių arba viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes skaitmeninimo veikloje dalyvautų ir privatūs subjektai; tokią veiklą reikėtų ir toliau skatinti. |
| --- | --- |

(7)

Per skaitmeninimą remiantį privatųjį sektorių arba viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes skaitmeninimo veikloje dalyvautų ir privatūs subjektai; tokią veiklą reikėtų ir toliau skatinti.

| (8) | Investuojant į naujas technologijas ir didelio masto skaitmeninimo įrenginius galima sumažinti skaitmeninimo sąnaudas neprarandant kokybės arba ją pagerinant, todėl reikėtų tai rekomenduoti. |
| --- | --- |

(8)

Investuojant į naujas technologijas ir didelio masto skaitmeninimo įrenginius galima sumažinti skaitmeninimo sąnaudas neprarandant kokybės arba ją pagerinant, todėl reikėtų tai rekomenduoti.

| (9) | Turint bendrą daugiakalbį prieigos punktą būtų galima internete naršyti po pasklidusį – tai yra esantį įvairiose vietose ir priklausantį įvairioms organizacijoms – skaitmeninį Europos kultūros paveldą. Toks bendras portalas padarytų jį labiau matomą ir pabrėžtų bendrus bruožus. Kuriant prieigos punktą reikėtų remtis jau esamomis iniciatyvomis, pvz., TEL (Europos biblioteka), per kurią jau bendradarbiauja Europos bibliotekos. Kur įmanoma, reikėtų sudaryti sąlygas privatiems teisių į kultūrinę medžiagą turėtojams glaudžiai bendradarbiauti su visomis suinteresuotosiomis šalimis. Reikėtų skatinti valstybes nares ir kultūros institucijas tvirtai įsipareigoti sukurti tokį prieigos punktą. |
| --- | --- |

(9)

Turint bendrą daugiakalbį prieigos punktą būtų galima internete naršyti po pasklidusį – tai yra esantį įvairiose vietose ir priklausantį įvairioms organizacijoms – skaitmeninį Europos kultūros paveldą. Toks bendras portalas padarytų jį labiau matomą ir pabrėžtų bendrus bruožus. Kuriant prieigos punktą reikėtų remtis jau esamomis iniciatyvomis, pvz., TEL (Europos biblioteka), per kurią jau bendradarbiauja Europos bibliotekos. Kur įmanoma, reikėtų sudaryti sąlygas privatiems teisių į kultūrinę medžiagą turėtojams glaudžiai bendradarbiauti su visomis suinteresuotosiomis šalimis. Reikėtų skatinti valstybes nares ir kultūros institucijas tvirtai įsipareigoti sukurti tokį prieigos punktą.

| (10) | Tik dalis visos bibliotekose, archyvuose ir muziejuose saugomos medžiagos yra visuomenės nuosavybė, t. y. nebėra saugoma intelektinės nuosavybės teisėmis. Visa kita medžiaga yra saugoma intelektinės nuosavybės teisėmis. Kadangi intelektinės nuosavybės teisės yra pagrindinė priemonė kūrybiškumui skatinti, Europos kultūrinės medžiagos skaitmeninimas, prieigos teikimas ir jos išsaugojimas turėtų būti vykdomi visapusiškai atsižvelgiant į autorių ir gretutines teises. Šiuo atžvilgiu ypač svarbūs yra 2001 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/29/EB dėl autorių teisių ir gretutinių teisių informacinėje visuomenėje tam tikrų aspektų suderinimo (3) 5 straipsnio 2 dalies c punktas, 3 dalies n punktas, 5 dalis ir 40 konstatuojamoji dalis. Tokių kūrinių kaip, pavyzdžiui, „kūriniai našlaičiai“ – tai yra autorių teisėmis saugomi darbai, kurių teisių savininkus yra sunku ar netgi neįmanoma nustatyti – ir nebespausdinamų arba nebeplatinamų (vaizdo ir garso) kūrinių licencijavimo mechanizmai gali palengvinti teisių įsigijimą, taigi ir skaitmeninimą bei perkėlimą į internetą. Todėl reikėtų skatinti taikyti tokius mechanizmus glaudžiai bendradarbiaujant su teisių turėtojais. |
| --- | --- |

(10)

Tik dalis visos bibliotekose, archyvuose ir muziejuose saugomos medžiagos yra visuomenės nuosavybė, t. y. nebėra saugoma intelektinės nuosavybės teisėmis. Visa kita medžiaga yra saugoma intelektinės nuosavybės teisėmis. Kadangi intelektinės nuosavybės teisės yra pagrindinė priemonė kūrybiškumui skatinti, Europos kultūrinės medžiagos skaitmeninimas, prieigos teikimas ir jos išsaugojimas turėtų būti vykdomi visapusiškai atsižvelgiant į autorių ir gretutines teises. Šiuo atžvilgiu ypač svarbūs yra 2001 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/29/EB dėl autorių teisių ir gretutinių teisių informacinėje visuomenėje tam tikrų aspektų suderinimo (3) 5 straipsnio 2 dalies c punktas, 3 dalies n punktas, 5 dalis ir 40 konstatuojamoji dalis. Tokių kūrinių kaip, pavyzdžiui, „kūriniai našlaičiai“ – tai yra autorių teisėmis saugomi darbai, kurių teisių savininkus yra sunku ar netgi neįmanoma nustatyti – ir nebespausdinamų arba nebeplatinamų (vaizdo ir garso) kūrinių licencijavimo mechanizmai gali palengvinti teisių įsigijimą, taigi ir skaitmeninimą bei perkėlimą į internetą. Todėl reikėtų skatinti taikyti tokius mechanizmus glaudžiai bendradarbiaujant su teisių turėtojais.

| (11) | Nacionalinėje teisėje gali būti tam tikrų kliūčių naudoti visuomenei priklausančius kūrinius, pavyzdžiui, kaskart atgaminant kūrinį gali reikėti administracinės priemonės. Reikėtų nustatyti visas tokias kliūtis ir imtis veiksmų joms pašalinti. |
| --- | --- |

(11)

Nacionalinėje teisėje gali būti tam tikrų kliūčių naudoti visuomenei priklausančius kūrinius, pavyzdžiui, kaskart atgaminant kūrinį gali reikėti administracinės priemonės. Reikėtų nustatyti visas tokias kliūtis ir imtis veiksmų joms pašalinti.

| (12) | 2002 m. birželio 25 d. Tarybos rezoliucijoje C/162/02 „Būsimos atminties išsaugojimas: skaitmeninio turinio išsaugojimas ateities kartoms“ (4) siūlomi skaitmeninių kūrinių išsaugojimo ateities kartoms tikslai ir orientacinės priemonės. Tačiau šiuo metu valstybės narės neturi jokios aiškios ir išsamios skaitmeninių kūrinių išsaugojimo politikos. Neturint tokios politikos, kyla grėsmė skaitmeninės medžiagos išlikimui ir gali sąlygoti skaitmeniniu formatu laikomos informacijos praradimą. Sukurti veiksmingas skaitmeninio išsaugojimo priemones yra svarbu ne tik siekiant išsaugoti viešosiose įstaigose esančią medžiagą, bet ir bet kuriai organizacijai, kuri yra įpareigota arba nori išsaugoti skaitmeninę medžiagą. |
| --- | --- |

(12)

2002 m. birželio 25 d. Tarybos rezoliucijoje C/162/02 „Būsimos atminties išsaugojimas: skaitmeninio turinio išsaugojimas ateities kartoms“ (4) siūlomi skaitmeninių kūrinių išsaugojimo ateities kartoms tikslai ir orientacinės priemonės. Tačiau šiuo metu valstybės narės neturi jokios aiškios ir išsamios skaitmeninių kūrinių išsaugojimo politikos. Neturint tokios politikos, kyla grėsmė skaitmeninės medžiagos išlikimui ir gali sąlygoti skaitmeniniu formatu laikomos informacijos praradimą. Sukurti veiksmingas skaitmeninio išsaugojimo priemones yra svarbu ne tik siekiant išsaugoti viešosiose įstaigose esančią medžiagą, bet ir bet kuriai organizacijai, kuri yra įpareigota arba nori išsaugoti skaitmeninę medžiagą.

| (13) | Kelios valstybės narės yra nustačiusios arba ketina nustatyti teisiškai privalomus įpareigojimus skaitmeninės medžiagos gamintojams pateikti vieną arba daugiau tos medžiagos kopijų įgaliotai depozito įstaigai. Valstybės narės privalo veiksmingai bendradarbiauti, kad būtų išvengta didelės skaitmeninės medžiagos deponavimą reglamentuojančių taisyklių įvairovės; tokį bendradarbiavimą reikėtų skatinti. |
| --- | --- |

(13)

Kelios valstybės narės yra nustačiusios arba ketina nustatyti teisiškai privalomus įpareigojimus skaitmeninės medžiagos gamintojams pateikti vieną arba daugiau tos medžiagos kopijų įgaliotai depozito įstaigai. Valstybės narės privalo veiksmingai bendradarbiauti, kad būtų išvengta didelės skaitmeninės medžiagos deponavimą reglamentuojančių taisyklių įvairovės; tokį bendradarbiavimą reikėtų skatinti.

| (14) | Internetinės medžiagos rinkimo programa (angl. web-harvesting) – naujas metodas medžiagai iš interneto rinkti išsaugojimo tikslais. Tai reiškia, kad įgaliotos įstaigos aktyviai renka medžiagą užuot laukusios, kol ji bus deponuota. Taip sumažėja administracinė našta skaitmeninės medžiagos gamintojams, todėl nacionalinėje teisėje turėtų būti numatytos atitinkamos nuostatos, |
| --- | --- |

(14)

Internetinės medžiagos rinkimo programa (angl. web-harvesting) – naujas metodas medžiagai iš interneto rinkti išsaugojimo tikslais. Tai reiškia, kad įgaliotos įstaigos aktyviai renka medžiagą užuot laukusios, kol ji bus deponuota. Taip sumažėja administracinė našta skaitmeninės medžiagos gamintojams, todėl nacionalinėje teisėje turėtų būti numatytos atitinkamos nuostatos,

REKOMENDUOJA VALSTYBĖMS NARĖMS:

Skaitmeninimas ir internetinė prieiga

| 1) | rinkti duomenis apie šiuo metu vykdomą arba planuojamą knygų, žurnalų, laikraščių, nuotraukų, muziejų eksponatų, archyvų dokumentų, vaizdo ir garso medžiagos (toliau – kultūrinė medžiaga) skaitmeninimą ir sudaryti tokių skaitmeninio darbų apžvalgą siekiant išvengti pastangų dubliavimosi ir skatinti bendradarbiavimą ir sinergiją Europos lygiu; |
| --- | --- |

1)

rinkti duomenis apie šiuo metu vykdomą arba planuojamą knygų, žurnalų, laikraščių, nuotraukų, muziejų eksponatų, archyvų dokumentų, vaizdo ir garso medžiagos (toliau – kultūrinė medžiaga) skaitmeninimą ir sudaryti tokių skaitmeninio darbų apžvalgą siekiant išvengti pastangų dubliavimosi ir skatinti bendradarbiavimą ir sinergiją Europos lygiu;

| 2) | nustatyti kiekybinius analoginės medžiagos skaitmeninimo archyvuose, bibliotekose ir muziejuose tikslus, nurodant, koks numatomas skaitmeninės medžiagos, kuri galėtų būti Europos skaitmeninės bibliotekos dalis, padidėjimas ir kokį biudžetą skiria valdžios institucijos; |
| --- | --- |

2)

nustatyti kiekybinius analoginės medžiagos skaitmeninimo archyvuose, bibliotekose ir muziejuose tikslus, nurodant, koks numatomas skaitmeninės medžiagos, kuri galėtų būti Europos skaitmeninės bibliotekos dalis, padidėjimas ir kokį biudžetą skiria valdžios institucijos;

| 3) | skatinti kultūros institucijų ir privačiojo sektoriaus partnerystes siekiant atrasti naujų kultūrinės medžiagos skaitmeninimo finansavimo būdų; |
| --- | --- |

3)

skatinti kultūros institucijų ir privačiojo sektoriaus partnerystes siekiant atrasti naujų kultūrinės medžiagos skaitmeninimo finansavimo būdų;

| 4) | įsteigti ir išlaikyti plataus masto skaitmeninimo įstaigas, kurios būtų Europos skaitmeninių kompetencijos centrų dalis arba kurios glaudžiai su jais bendradarbiautų; |
| --- | --- |

4)

įsteigti ir išlaikyti plataus masto skaitmeninimo įstaigas, kurios būtų Europos skaitmeninių kompetencijos centrų dalis arba kurios glaudžiai su jais bendradarbiautų;

| 5) | propaguoti Europos skaitmeninę biblioteką, kuri yra bendras daugiakalbis prieigos punktas prie išsibarsčiusios – tai yra įvairių organizacijų laikomos įvairiose vietose – skaitmeninės Europos kultūrinės medžiagos:






  a) | skatinant kultūros institucijas, taip pat leidėjus ir kitus teisių turėtojus leisti atlikti jiems priklausančios skaitmeninės medžiagos paiešką per Europos skaitmeninę biblioteką, |
| --- | --- | --- |

5)

propaguoti Europos skaitmeninę biblioteką, kuri yra bendras daugiakalbis prieigos punktas prie išsibarsčiusios – tai yra įvairių organizacijų laikomos įvairiose vietose – skaitmeninės Europos kultūrinės medžiagos:

a)

skatinant kultūros institucijas, taip pat leidėjus ir kitus teisių turėtojus leisti atlikti jiems priklausančios skaitmeninės medžiagos paiešką per Europos skaitmeninę biblioteką,

| b) | užtikrinant, kad kultūros institucijos, tam tikrais atvejais ir privačios bendrovės, taikytų bendrus skaitmeninimo standartus tam, kad būtų užtikrintas suskaitmenintos medžiagos sąveikumas Europos lygiu ir būtų lengviau daryti paiešką įvairiomis kalbomis; |
| --- | --- |

b)

užtikrinant, kad kultūros institucijos, tam tikrais atvejais ir privačios bendrovės, taikytų bendrus skaitmeninimo standartus tam, kad būtų užtikrintas suskaitmenintos medžiagos sąveikumas Europos lygiu ir būtų lengviau daryti paiešką įvairiomis kalbomis;

| 6) | gerinti kultūrinės medžiagos skaitmeninimo ir internetinės prieigos prie jos sąlygas:






  a) | pasikonsultavus su suinteresuotosiomis šalimis sukuriant mechanizmus, palengvinančius naudojimąsi „kūriniais našlaičiais“, |
| --- | --- | --- |

6)

gerinti kultūrinės medžiagos skaitmeninimo ir internetinės prieigos prie jos sąlygas:

a)

pasikonsultavus su suinteresuotosiomis šalimis sukuriant mechanizmus, palengvinančius naudojimąsi „kūriniais našlaičiais“,

| b) | pasikonsultavus su suinteresuotosiomis šalimis savanoriškai sukuriant arba skatinant mechanizmus, palengvinančius naudojimąsi nebespausdinamais arba nebeplatinamais kūriniais, |
| --- | --- |

b)

pasikonsultavus su suinteresuotosiomis šalimis savanoriškai sukuriant arba skatinant mechanizmus, palengvinančius naudojimąsi nebespausdinamais arba nebeplatinamais kūriniais,

| c) | sudarant galimybę naudotis žinomų „kūrinių našlaičių“ ir visuomenei priklausančių kūrinių sąrašais, |
| --- | --- |

c)

sudarant galimybę naudotis žinomų „kūrinių našlaičių“ ir visuomenei priklausančių kūrinių sąrašais,

| d) | nustatant, kokios nacionalinės teisės nuostatos yra kliūtis internetinei prieigai prie viešos kultūrinės medžiagos ir galimybei ja naudotis, ir imantis veiksmų toms kliūtims pašalinti; |
| --- | --- |

d)

nustatant, kokios nacionalinės teisės nuostatos yra kliūtis internetinei prieigai prie viešos kultūrinės medžiagos ir galimybei ja naudotis, ir imantis veiksmų toms kliūtims pašalinti;

Išsaugojimas skaitmeniniu formatu

| 7) | laikantis visų autorių teises reglamentuojančių teisės aktų, sukurti skaitmeninės medžiagos ilgalaikio išsaugojimo ir prieigos prie jos nacionalines strategijas, kuriose:






  a) | numatytas organizacinis aspektas: nurodyti dalyvaujančių šalių vaidmenys bei užduotys ir skiriami ištekliai, |
| --- | --- | --- |

7)

laikantis visų autorių teises reglamentuojančių teisės aktų, sukurti skaitmeninės medžiagos ilgalaikio išsaugojimo ir prieigos prie jos nacionalines strategijas, kuriose:

a)

numatytas organizacinis aspektas: nurodyti dalyvaujančių šalių vaidmenys bei užduotys ir skiriami ištekliai,

| b) | nustatyti konkretūs veiksmų planai, tikslai ir konkrečių uždavinių įgyvendinimo grafikas; |
| --- | --- |

b)

nustatyti konkretūs veiksmų planai, tikslai ir konkrečių uždavinių įgyvendinimo grafikas;

| 8) | tarpusavyje keistis informacija apie strategijas ir veiksmų planus; |
| --- | --- |

8)

tarpusavyje keistis informacija apie strategijas ir veiksmų planus;

| 9) | priimti nacionalinės teisės nuostatas, kurios, neprieštaraudamos jokioms Bendrijos ir tarptautinių su intelektinės nuosavybės teisėmis susijusių teisės aktų nuostatoms, leistų viešosioms įstaigoms daryti daug kultūrinės medžiagos kopijų ir ją persikelti išsaugojimo tikslais; |
| --- | --- |

9)

priimti nacionalinės teisės nuostatas, kurios, neprieštaraudamos jokioms Bendrijos ir tarptautinių su intelektinės nuosavybės teisėmis susijusių teisės aktų nuostatoms, leistų viešosioms įstaigoms daryti daug kultūrinės medžiagos kopijų ir ją persikelti išsaugojimo tikslais;

| 10) | kuriant medžiagos, sukurtos skaitmeniniu formatu, deponavimo strategijas ir tvarką, atsižvelgti į kitų valstybių narių veiklą šioje srityje siekiant, kad atskirų valstybių narių deponavimo tvarka nebūtų pernelyg skirtinga; |
| --- | --- |

10)

kuriant medžiagos, sukurtos skaitmeniniu formatu, deponavimo strategijas ir tvarką, atsižvelgti į kitų valstybių narių veiklą šioje srityje siekiant, kad atskirų valstybių narių deponavimo tvarka nebūtų pernelyg skirtinga;

| 11) | priimti jokioms Bendrijos ir su tarptautinės intelektinės nuosavybės teisėmis susijusių teisės aktų nuostatoms neprieštaraujančias nacionalinės teisės nuostatas dėl internete esančių kūrinių išsaugojimo, pavedant įgaliotoms įstaigoms atlikti šią užduotį naudojantis internetinės medžiagos rinkimo metodais, pvz., internetinės informacijos rinkimo programa (angl. web-harvesting); |
| --- | --- |

11)

priimti jokioms Bendrijos ir su tarptautinės intelektinės nuosavybės teisėmis susijusių teisės aktų nuostatoms neprieštaraujančias nacionalinės teisės nuostatas dėl internete esančių kūrinių išsaugojimo, pavedant įgaliotoms įstaigoms atlikti šią užduotį naudojantis internetinės medžiagos rinkimo metodais, pvz., internetinės informacijos rinkimo programa (angl. web-harvesting);

Tolesni veiksmai

| 12) | praėjus 18 mėnesių po šios rekomendacijos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir po to kas dvejus metus informuoti Komisiją apie veiksmus, kurių imtasi pagal šią rekomendaciją. |
| --- | --- |

12)

praėjus 18 mėnesių po šios rekomendacijos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir po to kas dvejus metus informuoti Komisiją apie veiksmus, kurių imtasi pagal šią rekomendaciją.

Priimta Briuselyje, 2006 m. rugpjūčio 24 d.

Komisijos vardu

Viviane REDING

Komisijos narė

---

(1)  COM(2005) 465 galutinis.

1

(2)  OL L 323, 2005 12 9, p. 57.

2

(3)  OL L 167, 2001 6 22, p. 10.

3

(4)  OL C 162, 2002 7 6, p. 4.

4

---

| 31.8.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 236/31 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 236/31

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2006 m. rugpjūčio 25 d.

kuriuo iš esmės pripažįstamas nuodugniam patikrinimui pateikto dokumentų rinkinio dėl galimo chromafenozido, halosulfurono, tembotriono, valifenalio ir Cukinijų geltonosios mozaikos viruso (silpnas štamas) įtraukimo į Tarybos direktyvos 91/414/EEB I priedą išsamumas

(pranešta dokumentu Nr. C(2006) 3820)

(Tekstas svarbus EEE)

(2006/586/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1991 m. liepos 15 d. Tarybos direktyvą 91/414/EEB dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką (1), ypač į jos 6 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Direktyvoje 91/414/EEB numatyta parengti Bendrijos veikliųjų medžiagų, kurias leidžiama naudoti augalų apsaugos produktuose, sąrašą. |
| --- | --- |

(1)

Direktyvoje 91/414/EEB numatyta parengti Bendrijos veikliųjų medžiagų, kurias leidžiama naudoti augalų apsaugos produktuose, sąrašą.

| (2) | 2004 m. gruodžio 12 d.Calliope SAS pateikė Vengrijos valdžios institucijoms dokumentus dėl veikliosios medžiagos chronomafenozido ir paraišką siekiant ją įrašyti į Direktyvos 91/414/EEB I priedą. 2005 m. gegužės 19 d. bendrovė Nissan Chemical Europe SARL Italijos valdžios institucijoms pateikė halosulfurono dokumentų rinkinį su paraiška įtraukti šią medžiagą į Direktyvos 91/414/EEB I priedą. 2005 m. lapkričio 25 d. bendrovė Bayer CropScience AG Austrijos valdžios institucijoms pateikė tembotriono dokumentų rinkinį su paraiška įtraukti šią medžiagą į Direktyvos 91/414/EEB I priedą. 2005 m. rugsėjo 2 d. bendrovė ISAGRO SpA Vengrijos valdžios institucijoms pateikė valifenalio dokumentų rinkinį su paraiška įtraukti šią medžiagą į Direktyvos 91/414/EEB I priedą. 2005 m. kovo 16 d.Central Science Laboratory Jungtinės Karalystės valdžios institucijoms pateikė cukinijų geltonosios mozaikos viruso (silpno štamo) dokumentų rinkinį su paraiška įtraukti šią medžiagą į Direktyvos 91/414/EEB I priedą. |
| --- | --- |

(2)

2004 m. gruodžio 12 d.Calliope SAS pateikė Vengrijos valdžios institucijoms dokumentus dėl veikliosios medžiagos chronomafenozido ir paraišką siekiant ją įrašyti į Direktyvos 91/414/EEB I priedą. 2005 m. gegužės 19 d. bendrovė Nissan Chemical Europe SARL Italijos valdžios institucijoms pateikė halosulfurono dokumentų rinkinį su paraiška įtraukti šią medžiagą į Direktyvos 91/414/EEB I priedą. 2005 m. lapkričio 25 d. bendrovė Bayer CropScience AG Austrijos valdžios institucijoms pateikė tembotriono dokumentų rinkinį su paraiška įtraukti šią medžiagą į Direktyvos 91/414/EEB I priedą. 2005 m. rugsėjo 2 d. bendrovė ISAGRO SpA Vengrijos valdžios institucijoms pateikė valifenalio dokumentų rinkinį su paraiška įtraukti šią medžiagą į Direktyvos 91/414/EEB I priedą. 2005 m. kovo 16 d.Central Science Laboratory Jungtinės Karalystės valdžios institucijoms pateikė cukinijų geltonosios mozaikos viruso (silpno štamo) dokumentų rinkinį su paraiška įtraukti šią medžiagą į Direktyvos 91/414/EEB I priedą.

| (3) | Jungtinės Karalystės, Austrijos, Italijos ir Vengrijos valdžios institucijos pranešė Komisijai, kad atlikus pirminį tyrimą paaiškėjo, jog atitinkamų veikliųjų medžiagų dokumentų rinkiniai atitinka Direktyvos 91/414/EEB II priede išdėstytus duomenų ir informacijos reikalavimus. Pateikti dokumentai taip pat atitinka Direktyvos 91/414/EEB III priede išdėstytus duomenų ir informacijos apie vieną augalų apsaugos produktą, kurio sudėtyje yra minėtos veikliosios medžiagos, reikalavimus. Vėliau pagal Direktyvos 91/414/EEB 6 straipsnio 2 dalies nuostatas atitinkami pareiškėjai dokumentų rinkinius nusiuntė Komisijai ir kitoms valstybėms narėms, jie taip pat buvo perduoti Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniam komitetui. |
| --- | --- |

(3)

Jungtinės Karalystės, Austrijos, Italijos ir Vengrijos valdžios institucijos pranešė Komisijai, kad atlikus pirminį tyrimą paaiškėjo, jog atitinkamų veikliųjų medžiagų dokumentų rinkiniai atitinka Direktyvos 91/414/EEB II priede išdėstytus duomenų ir informacijos reikalavimus. Pateikti dokumentai taip pat atitinka Direktyvos 91/414/EEB III priede išdėstytus duomenų ir informacijos apie vieną augalų apsaugos produktą, kurio sudėtyje yra minėtos veikliosios medžiagos, reikalavimus. Vėliau pagal Direktyvos 91/414/EEB 6 straipsnio 2 dalies nuostatas atitinkami pareiškėjai dokumentų rinkinius nusiuntė Komisijai ir kitoms valstybėms narėms, jie taip pat buvo perduoti Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniam komitetui.

| (4) | Šiuo sprendimu Bendrijos lygiu turėtų būti oficialiai patvirtinta, kad šie dokumentų rinkiniai iš esmės atitinka II priede išdėstytus duomenų ir informacijos reikalavimus, o bent vienas augalų apsaugos produktas, kurio sudėtyje yra atitinkamos veikliosios medžiagos – Direktyvos 91/414/EEB III priede išdėstytus reikalavimus. |
| --- | --- |

(4)

Šiuo sprendimu Bendrijos lygiu turėtų būti oficialiai patvirtinta, kad šie dokumentų rinkiniai iš esmės atitinka II priede išdėstytus duomenų ir informacijos reikalavimus, o bent vienas augalų apsaugos produktas, kurio sudėtyje yra atitinkamos veikliosios medžiagos – Direktyvos 91/414/EEB III priede išdėstytus reikalavimus.

| (5) | Šiuo sprendimu neturėtų būti pažeista Komisijos teisė prašyti pareiškėjo pateikti papildomų duomenų arba informacijos siekiant išsiaiškinti tam tikrus su pateiktais dokumentų rinkiniais susijusius klausimus. |
| --- | --- |

(5)

Šiuo sprendimu neturėtų būti pažeista Komisijos teisė prašyti pareiškėjo pateikti papildomų duomenų arba informacijos siekiant išsiaiškinti tam tikrus su pateiktais dokumentų rinkiniais susijusius klausimus.

| (6) | Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Nepažeidžiant Direktyvos 91/414/EEB 6 straipsnio 4 dalies, šio sprendimo priede nurodytų veikliųjų medžiagų dokumentų rinkiniai, pateikti Komisijai ir valstybėms narėms siekiant įtraukti jas į tos direktyvos I priedą, iš esmės atitinka duomenų ir informacijos reikalavimus, išdėstytus tos direktyvos II priede.

Dokumentų rinkiniai atitinka tos direktyvos III priede išdėstytus duomenų ir informacijos apie vieną augalų apsaugos produktą, kurio sudėtyje yra nurodytos veikliosios medžiagos, reikalavimus atsižvelgiant į siūlomus naudojimo būdus.

2 straipsnis

Ataskaitas rengiančios valstybės narės išsamiai patikrina atitinkamus dokumentų rinkinius ir nedelsdamos praneša Europos Komisijai apie tyrimų išvadas, kartu pateikdamos rekomendacijas dėl atitinkamos veikliosios medžiagos įtraukimo ar neįtraukimo į Direktyvos 91/414/EEB I priedą ir visus su medžiaga susijusius reikalavimus per vienerius metus nuo šio sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2006 m. rugpjūčio 25 d.

Komisijos vardu

Markos KYPRIANOU

Komisijos narys

---

(1)  OL L 230, 1991 8 19, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 2006/41/EB (OL L 187, 2006 7 8, p. 24).

1

---

PRIEDAS

VEIKLIOSIOS MEDŽIAGOS, KURIOMS TAIKOMAS ŠIS SPRENDIMAS

| Nr. | Bendrinis pavadinimas, CIPAC identifikacinis numeris | Pareiškėjas | Paraiškos pateikimo data | Ataskaitą rengianti valstybė narė |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Chromafenozidas
  CIPAC Nr. dar nepaskirtas | Calliope SAS | 2004 m. gruodžio 12 d. | HU |
| 2 | Halosulfuronas
  CIPAC Nr. dar nepaskirtas | Nissan Chemical Europe SARL | 2005 m. gegužės 19 d. | IT |
| 3 | Tembotrionas
  CIPAC Nr. dar nepaskirtas | Bayer CropScience AG | 2005 m. lapkričio 25 d. | AT |
| 4 | Valifenalis
  CIPAC Nr. dar nepaskirtas | ISAGRO SpA | 2005 m. rugsėjo 2 d. | HU |
| 5 | Cukinijų geltonosios mozaikos virusas – silpnas štamas
  CIPAC Nr. netaikomas | Central Science Laboratory | 2005 m. kovo 16 d. | UK |

Nr.

Bendrinis pavadinimas, CIPAC identifikacinis numeris

Pareiškėjas

Paraiškos pateikimo data

Ataskaitą rengianti valstybė narė

1

Chromafenozidas

CIPAC Nr. dar nepaskirtas

Calliope SAS

2004 m. gruodžio 12 d.

HU

2

Halosulfuronas

CIPAC Nr. dar nepaskirtas

Nissan Chemical Europe SARL

2005 m. gegužės 19 d.

IT

3

Tembotrionas

CIPAC Nr. dar nepaskirtas

Bayer CropScience AG

2005 m. lapkričio 25 d.

AT

4

Valifenalis

CIPAC Nr. dar nepaskirtas

ISAGRO SpA

2005 m. rugsėjo 2 d.

HU

5

Cukinijų geltonosios mozaikos virusas – silpnas štamas

CIPAC Nr. netaikomas

Central Science Laboratory

2005 m. kovo 16 d.

UK

---

Dokumentai, pridėti prie Europos Sąjungos generalinio biudžeto

| 31.8.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 236/34 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 236/34

---

Europos vaistų agentūros (EMEA) pirmosios 2006 m. biudžeto pataisos

(2006/587/EB, Euratomas)

Remiantis Europos vaistų agentūros (EMEA) finansinio reglamento, kurį Valdančioji taryba patvirtino 2004 m. birželio 10 d., 26 straipsnio 2 dalimi, „galutinai patvirtintas biudžetas ir biudžeto pataisos skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje“.

Pirmąsias Europos vaistų agentūros 2006 m. biudžeto pataisas Valdančioji taryba patvirtino 2006 m. liepos 26 d. (MB/275072/2006).

| (EUR) |
| --- |
| Punktas | Aprašymas | 2004 m. biudžetas | 2005 m. biudžetas | 2006 m. biudžetas | Pataisos | Patikslintas 2006 m. biudžetas |
| Pajamos |
| 201 | Specialus asignavimas retiesiems vaistams | 3 985 264 | 5 000 000 | 4 000 000 | 2 400 000 | 6 400 000 |
| 521 | Pajamos iš eksporto pažymėjimų, lygiagrečių platinimų ir kitų panašių administracinių mokesčių | 1 900 995 | 2 106 000 | 3 175 000 | 2 200 000 | 5 375 000 |
| 600 | Įmokos, skirtos Bendrijos programoms, ir pajamos už paslaugas | 91 105 | 250 000 | 550 000 | 210 000 | 760 000 |
| 601 | Įmokos iš kitų reguliavimo agentūrų ir pramonės, skirtos bendroms programoms | — | p.m. | p.m. | 315 000 | 315 000 |
| | | | | 5 125 000 | |
| | Bendra suma | 99 385 425 | 111 835 000 | 123 551 000 | 5 125 000 | 128 676 000 |
| Išlaidos |
| 1114 | Sutartininkai | 6 | 560 000 | 1 147 000 | 250 000 | 1 397 000 |
| 1120 | Darbuotojų kvalifikacijos kėlimas, užsienio kalbų kursai ir perkvalifikavimas | 543 790 | 702 000 | 617 000 | 150 000 | 767 000 |
| 1175 | Laikinos paslaugos | 1 165 156 | 1 785 000 | 1 226 000 | 533 000 | 1 759 000 |
| 1630 | Mažamečių vaikų ugdymo centrai ir kiti vaikų darželiai | — | p.m. | p.m. | 150 000 | 150 000 |
| 2111 | Naujos programinės įrangos, reikalingos agentūros darbui, pirkimas | 541 995 | 130 000 | 294 000 | 88 000 | 382 000 |
| 2115 | Agentūros darbui reikalinga analizė, programavimas ir techninė pagalba | 499 200 | 758 000 | 1 357 000 | 402 000 | 1 759 000 |
| 2125 | Specializuotiems projektams skirta analizė, programavimas ir techninė pagalba | 6 798 324 | 3 095 000 | 4 355 000 | 942 000 | 5 297 000 |
| 3011 | Priskirtųjų retųjų vaistų įvertinimas | 2 789 360 | 5 485 000 | 3 876 000 | 2 400 000 | 6 276 000 |
| 3050 | Bendrijos programos | — | 250 000 | 550 000 | 210 000 | 760 000 |
| | | | | 5 125 000 | |
| | Bendra suma | 96 714 409 | 111 835 000 | 123 551 000 | 5 125 000 | 128 676 000 |

(EUR)

Punktas

Aprašymas

2004 m. biudžetas

2005 m. biudžetas

2006 m. biudžetas

Pataisos

Patikslintas 2006 m. biudžetas

Pajamos

201

Specialus asignavimas retiesiems vaistams

3 985 264

5 000 000

4 000 000

2 400 000

6 400 000

521

Pajamos iš eksporto pažymėjimų, lygiagrečių platinimų ir kitų panašių administracinių mokesčių

1 900 995

2 106 000

3 175 000

2 200 000

5 375 000

600

Įmokos, skirtos Bendrijos programoms, ir pajamos už paslaugas

91 105

250 000

550 000

210 000

760 000

601

Įmokos iš kitų reguliavimo agentūrų ir pramonės, skirtos bendroms programoms

—

p.m.

p.m.

315 000

315 000

5 125 000

Bendra suma

99 385 425

111 835 000

123 551 000

5 125 000

128 676 000

Išlaidos

1114

Sutartininkai

6

560 000

1 147 000

250 000

1 397 000

1120

Darbuotojų kvalifikacijos kėlimas, užsienio kalbų kursai ir perkvalifikavimas

543 790

702 000

617 000

150 000

767 000

1175

Laikinos paslaugos

1 165 156

1 785 000

1 226 000

533 000

1 759 000

1630

Mažamečių vaikų ugdymo centrai ir kiti vaikų darželiai

—

p.m.

p.m.

150 000

150 000

2111

Naujos programinės įrangos, reikalingos agentūros darbui, pirkimas

541 995

130 000

294 000

88 000

382 000

2115

Agentūros darbui reikalinga analizė, programavimas ir techninė pagalba

499 200

758 000

1 357 000

402 000

1 759 000

2125

Specializuotiems projektams skirta analizė, programavimas ir techninė pagalba

6 798 324

3 095 000

4 355 000

942 000

5 297 000

3011

Priskirtųjų retųjų vaistų įvertinimas

2 789 360

5 485 000

3 876 000

2 400 000

6 276 000

3050

Bendrijos programos

—

250 000

550 000

210 000

760 000

5 125 000

Bendra suma

96 714 409

111 835 000

123 551 000

5 125 000

128 676 000

---

Klaidų ištaisymas

| 31.8.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 236/35 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 236/35

---

2006 m. rugpjūčio 29 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1285/2006, nustatančio sūrių, 2007 m. eksportuotinų į Jungtines Amerikos Valstijas pagal tam tikras GATT kvotas, eksporto licencijų skyrimo tvarką, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 235, 2006 m. rugpjūčio 30 d.
  )

11 puslapyje, II priede:

vietoje:

„Reglamento (EB) Nr. 1282/2006 I priedo 3 skiltyje nurodytos grupės ir kvotos nustatymas:“,

skaityti:

„Reglamento (EB) Nr. 1285/2006 I priedo 3 skiltyje nurodytos grupės ir kvotos nustatymas:“.

vietoje:

„Reglamento (EB) Nr. 1282/2006 I priedo 2 skiltyje nurodytos grupės pavadinimas:“,

skaityti:

„Reglamento (EB) Nr. 1285/2006 I priedo 2 skiltyje nurodytos grupės pavadinimas:“.

12 puslapyje, III priede:

vietoje:

„Reglamento (EB) Nr. 1282/2006 I priedo 3 skiltyje nurodytos grupės ir kvotos nustatymas:“,

skaityti:

„Reglamento (EB) Nr. 1285/2006 I priedo 3 skiltyje nurodytos grupės ir kvotos nustatymas:“.

vietoje

„Reglamento (EB) Nr. 1282/2006 I priedo 2 skiltyje nurodytos grupės pavadinimas:“,

skaityti:

„Reglamento (EB) Nr. 1285/2006 I priedo 2 skiltyje nurodytos grupės pavadinimas:“.

13 puslapyje, IV priedo pirmos skilties antraštę:

vietoje:

„Reglamento (EB) Nr. 1282/2006 I priedo 3 skiltyje nurodytos grupės ir kvotos nustatymas“,

skaityti:

„Reglamento (EB) Nr. 1285/2006 I priedo 3 skiltyje nurodytos grupės ir kvotos nustatymas“.

---