# Euroopan unionin L 181/2006

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 181 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 49. vuosikerta4. heinäkuu 2006 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 181

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

49. vuosikerta4. heinäkuu 2006

---

| Sisältö | | II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Neuvosto |
| | * | Neuvoston päätös, tehty 13 päivänä maaliskuuta 2006, päätösten 2001/507/EY ja 2001/509/EY muuttamisesta tarkoituksena tehdä pinnoitettuja renkaita koskevista Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN-ECE) säännöistä N:o 109 ja 108 pakollisia | 1 |
| | * | Neuvoston päätös, tehty 13 päivänä maaliskuuta 2006, Euroopan yhteisön liittymisestä Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sääntöön N:o 55 ajoneuvoyhdistelmien mekaanisten kytkinosien hyväksymisedellytyksistä
   (
  1
  ) | 53 |

Sisältö

II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Sivu

Neuvosto

*

Neuvoston päätös, tehty 13 päivänä maaliskuuta 2006, päätösten 2001/507/EY ja 2001/509/EY muuttamisesta tarkoituksena tehdä pinnoitettuja renkaita koskevista Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN-ECE) säännöistä N:o 109 ja 108 pakollisia

1

*

Neuvoston päätös, tehty 13 päivänä maaliskuuta 2006, Euroopan yhteisön liittymisestä Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sääntöön N:o 55 ajoneuvoyhdistelmien mekaanisten kytkinosien hyväksymisedellytyksistä
   (
  1
  )

(
  1

53

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaistaan neuvoston asetus (EY) N:o 1175/2005, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2005, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan bariumkarbonaatin tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (Euroopan unionin virallinen lehti L 189, 21. heinäkuuta 2005) | 111 |

Oikaisuja

*

Oikaistaan neuvoston asetus (EY) N:o 1175/2005, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2005, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan bariumkarbonaatin tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (Euroopan unionin virallinen lehti L 189, 21. heinäkuuta 2005)

111

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Neuvosto

| 4.7.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 181/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 181/1

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 13 päivänä maaliskuuta 2006,

päätösten 2001/507/EY ja 2001/509/EY muuttamisesta tarkoituksena tehdä pinnoitettuja renkaita koskevista Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN-ECE) säännöistä N:o 109 ja 108 pakollisia

(2006/443/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan yhteisön liittymisestä Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sopimukseen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista (vuoden 1958 tarkistettu sopimus) 27 päivänä marraskuuta 1997 tehdyn neuvoston päätöksen 97/836/EY (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 3 kohdan, 4 artiklan 2 kohdan toisen luetelmakohdan ja 4 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin puoltavan lausunnon (2),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN-ECE) säännöillä N:o 109 ja 108 saadaan aikaan yhdenmukaiset pinnoitettuihin renkaisiin sovellettavat vaatimukset ja turvallisuuden ja ympäristönsuojelun korkea taso. |
| --- | --- |

(1)

Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN-ECE) säännöillä N:o 109 ja 108 saadaan aikaan yhdenmukaiset pinnoitettuihin renkaisiin sovellettavat vaatimukset ja turvallisuuden ja ympäristönsuojelun korkea taso.

| (2) | Yhteisöstä tuli UN-ECE: n vuoden 1958 tarkistetun sopimuksen sopimuspuoli päätöksellä 97/836/EY. Päätöksillä 2001/507/EY (3) ja 2001/509/EY (4) yhteisö sitoutui soveltamaan UN-ECE:n sääntöjä N:o 108 ja 109. Sitoutuessaan soveltamaan kyseisiä sääntöjä yhteisö sitoutui samalla hyväksymään ne vaihtoehdoiksi yhteisön lainsäädännölle vuoden 1958 tarkistetun sopimuksen 2 ja 3 artiklan määräysten mukaisesti. Jotta mainittujen sääntöjen soveltaminen kuitenkin olisi yhteisössä pakollista, siitä olisi säädettävä yhteisön lainsäädännössä päätöksen 97/836/EY 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Yhteisöstä tuli UN-ECE: n vuoden 1958 tarkistetun sopimuksen sopimuspuoli päätöksellä 97/836/EY. Päätöksillä 2001/507/EY (3) ja 2001/509/EY (4) yhteisö sitoutui soveltamaan UN-ECE:n sääntöjä N:o 108 ja 109. Sitoutuessaan soveltamaan kyseisiä sääntöjä yhteisö sitoutui samalla hyväksymään ne vaihtoehdoiksi yhteisön lainsäädännölle vuoden 1958 tarkistetun sopimuksen 2 ja 3 artiklan määräysten mukaisesti. Jotta mainittujen sääntöjen soveltaminen kuitenkin olisi yhteisössä pakollista, siitä olisi säädettävä yhteisön lainsäädännössä päätöksen 97/836/EY 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| (3) | Koska sääntelytarve on sangen vähäinen, ei ole tarpeen säätää molempien sääntöjen pakollisesta soveltamisesta direktiivillä, vaikka päätöksissä 2001/507/EY ja 2001/509/EY niin ennakoidaankin. |
| --- | --- |

(3)

Koska sääntelytarve on sangen vähäinen, ei ole tarpeen säätää molempien sääntöjen pakollisesta soveltamisesta direktiivillä, vaikka päätöksissä 2001/507/EY ja 2001/509/EY niin ennakoidaankin.

| (4) | Päätökset 2001/507/EY ja 2001/509/EY olisi muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(4)

Päätökset 2001/507/EY ja 2001/509/EY olisi muutettava vastaavasti,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Muutetaan päätös 2001/507/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan ainoa artikla seuraavasti:
  ”Ainoa artikla
  Euroopan yhteisö liittyy hyötyajoneuvojen ja niiden perävaunujen pinnoitettujen ilmarenkaiden tuotannon tyyppihyväksynnästä annettuun Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sääntöön N:o 109.
  Säännön N:o 109 vaatimuksista, sellaisina kuin ne vahvistetaan liitteessä, tulee 13 päivästä syyskuuta 2006 alkaen välttämätön ehto kyseisen säännön piiriin kuuluvien pinnoitettujen renkaitten saattamiselle markkinoille yhteisössä.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan ainoa artikla seuraavasti:

”Ainoa artikla

Euroopan yhteisö liittyy hyötyajoneuvojen ja niiden perävaunujen pinnoitettujen ilmarenkaiden tuotannon tyyppihyväksynnästä annettuun Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sääntöön N:o 109.

Säännön N:o 109 vaatimuksista, sellaisina kuin ne vahvistetaan liitteessä, tulee 13 päivästä syyskuuta 2006 alkaen välttämätön ehto kyseisen säännön piiriin kuuluvien pinnoitettujen renkaitten saattamiselle markkinoille yhteisössä.”

| 2) | Korvataan päätökseen 2001/507/EY liitetty UN-ECE:n säännön N:o 109 teksti tämän päätöksen liitteessä I olevalla tekstillä. |
| --- | --- |

2)

Korvataan päätökseen 2001/507/EY liitetty UN-ECE:n säännön N:o 109 teksti tämän päätöksen liitteessä I olevalla tekstillä.

2 artikla

Muutetaan päätös 2001/509/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan ainoa artikla seuraavasti:
  ”Ainoa artikla
  Euroopan yhteisö sitoutuu soveltamaan Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sääntöä N:o 108 moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen pinnoitettujen ilmarenkaiden tuotannon tyyppihyväksynnästä.
  Säännön N:o 108 vaatimuksista, sellaisina kuin ne vahvistetaan liitteessä, tulee 13 päivästä syyskuuta 2006 alkaen välttämätön ehto kyseisen säännön piiriin kuuluvien pinnoitettujen renkaitten saattamiselle markkinoille yhteisössä.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan ainoa artikla seuraavasti:

”Ainoa artikla

Euroopan yhteisö sitoutuu soveltamaan Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sääntöä N:o 108 moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen pinnoitettujen ilmarenkaiden tuotannon tyyppihyväksynnästä.

Säännön N:o 108 vaatimuksista, sellaisina kuin ne vahvistetaan liitteessä, tulee 13 päivästä syyskuuta 2006 alkaen välttämätön ehto kyseisen säännön piiriin kuuluvien pinnoitettujen renkaitten saattamiselle markkinoille yhteisössä.”

| 2) | Korvataan päätökseen 2001/509/EY liitetty UN-ECE:n säännön N:o 108 teksti tämän päätöksen liitteessä II olevalla tekstillä. |
| --- | --- |

2)

Korvataan päätökseen 2001/509/EY liitetty UN-ECE:n säännön N:o 108 teksti tämän päätöksen liitteessä II olevalla tekstillä.

Tehty Brysselissä 13 päivänä maaliskuuta 2006.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. BARTENSTEIN

---

(1)  EYVL L 346, 17.12.1997, s. 78.

1

(2)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

2

(3)  EYVL L 183, 6.7.2001, s. 35.

3

(4)  EYVL L 183, 6.7.2001, s. 37.

4

---

LIITE I

SÄÄNTÖ N:o 109

HYÖTYAJONEUVOJEN JA NIIDEN PERÄVAUNUJEN PINNOITETTUJEN ILMARENKAIDEN TUOTANNON TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄ KOSKEVISTA YHDENMUKAISISTA VAATIMUKSISTA

(Konsolidoitu teksti)

SISÄLLYSLUETTELO

SÄÄNTÖ

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Määritelmät |
| --- | --- |

2.

| 3. | Merkinnät |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

4.

| 5. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

5.

| 6 | Vaatimukset |
| --- | --- |

6

| 7 | Eritelmät |
| --- | --- |

7

| 8 | Hyväksynnän muuttaminen |
| --- | --- |

8

| 9 | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

9

| 10 | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

10

| 11 | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

11

| 12 | Hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten, testauslaboratorioiden sekä hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

12

LIITTEET

| Liite 1 – | Ilmoitus pinnoituslaitoksen hyväksynnän myöntämisestä, laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka pinnoituslaitoksen tuotannon lopettamisesta säännön N:o 109 mukaisesti |
| --- | --- |

Liite 1 –

| Liite 2 – | Hyväksyntämerkki |
| --- | --- |

Liite 2 –

| Liite 3 – | Pinnoitetun renkaan merkinnät |
| --- | --- |

Liite 3 –

| Liite 4 – | Kuormitusindeksien ja niitä vastaavien kantavuuksien luettelo |
| --- | --- |

Liite 4 –

| Liite 5 – | Renkaan kokomerkintä ja mitat |
| --- | --- |

Liite 5 –

| Liite 6 – | Ilmarenkaiden mittausmenetelmä |
| --- | --- |

Liite 6 –

| Liite 7 – | Kuormituksen-/nopeudensietotestien menettely |
| --- | --- |

Liite 7 –

| Lisäys 1 – | Sietotestien ohjelma |
| --- | --- |

Lisäys 1 –

| Lisäys 2 – | Paineindeksin ja paineyksikköjen välinen suhde |
| --- | --- |

Lisäys 2 –

| Liite 8 – | Kantavuuden vaihtelu nopeuden mukaan: hyötyajoneuvoihin tarkoitetut vyö- ja ristikudosrenkaat |
| --- | --- |

Liite 8 –

| Liite 9 – | Selittävä kuva |
| --- | --- |

Liite 9 –

1.   SOVELTAMISALA

Tätä sääntöä sovelletaan sellaisten pinnoitettujen renkaiden tuotantoon, jotka on tarkoitettu asennettaviksi maantieliikenteessä käytettäviin hyötyajoneuvoihin ja niiden perävaunuihin. Tätä sääntöä ei kuitenkaan sovelleta

| 1.1 | yksityisautojen (henkilöautojen) ja niiden perävaunujen pinnoitettuihin renkaisiin; |
| --- | --- |

1.1

yksityisautojen (henkilöautojen) ja niiden perävaunujen pinnoitettuihin renkaisiin;

| 1.2 | pinnoitettuihin renkaisiin, joiden nopeuskyky on alle 80 km/h; |
| --- | --- |

1.2

pinnoitettuihin renkaisiin, joiden nopeuskyky on alle 80 km/h;

| 1.3 | polkupyörien ja moottoripyörien renkaisiin; |
| --- | --- |

1.3

polkupyörien ja moottoripyörien renkaisiin;

| 1.4 | renkaisiin, jotka on alun perin tuotettu ilman nopeustunnuksia ja/tai kuormitusindeksejä; |
| --- | --- |

1.4

renkaisiin, jotka on alun perin tuotettu ilman nopeustunnuksia ja/tai kuormitusindeksejä;

| 1.5 | renkaisiin, jotka on alun perin tuotettu ilman tyyppihyväksyntää ja ilman joko E- tai e-merkkiä. |
| --- | --- |

1.5

renkaisiin, jotka on alun perin tuotettu ilman tyyppihyväksyntää ja ilman joko E- tai e-merkkiä.

2.   MÄÄRITELMÄT — ks. myös liitteen 9 kuva

Tässä säännössä

| 2.1 | ’pinnoitettujen ilmarenkaiden sarjalla’ tarkoitetaan pinnoitettujen ilmarenkaiden sarjaa, josta annetaan 4.1.4 kohdassa tarkoitetut tiedot; |
| --- | --- |

2.1

’pinnoitettujen ilmarenkaiden sarjalla’ tarkoitetaan pinnoitettujen ilmarenkaiden sarjaa, josta annetaan 4.1.4 kohdassa tarkoitetut tiedot;

| 2.2 | ilmarenkaan ’rakenteella’ tarkoitetaan renkaan rungon teknisiä ominaisuuksia. Erityisesti seuraavat rakenteet erotetaan: |
| --- | --- |

2.2

ilmarenkaan ’rakenteella’ tarkoitetaan renkaan rungon teknisiä ominaisuuksia. Erityisesti seuraavat rakenteet erotetaan:

| 2.2.1 | ’ristikudos’ kuvaa ilmarenkaan rakennetta, jossa koordit ulottuvat renkaan jalkaosiin ja jossa ne on asetettu selvästi alle 90 asteen vuorokulmiin kulutuspinnan keskiviivaan nähden; |
| --- | --- |

2.2.1

’ristikudos’ kuvaa ilmarenkaan rakennetta, jossa koordit ulottuvat renkaan jalkaosiin ja jossa ne on asetettu selvästi alle 90 asteen vuorokulmiin kulutuspinnan keskiviivaan nähden;

| 2.2.2 | ’ristikudosvyö’ kuvaa ristikudostyyppistä ilmarenkaan rakennetta, jossa runkoa vakauttaa vyö, joka koostuu kahdesta tai useammasta kerroksesta, jotka on valmistettu venymättömästä koordimateriaalista ja asetettu vuorokulmiin, jotka vastaavat läheisesti rungon vuorokulmia; |
| --- | --- |

2.2.2

’ristikudosvyö’ kuvaa ristikudostyyppistä ilmarenkaan rakennetta, jossa runkoa vakauttaa vyö, joka koostuu kahdesta tai useammasta kerroksesta, jotka on valmistettu venymättömästä koordimateriaalista ja asetettu vuorokulmiin, jotka vastaavat läheisesti rungon vuorokulmia;

| 2.2.3 | ’vyö’ kuvaa ilmarenkaan rakennetta, jossa koordit ulottuvat renkaan jalkaosiin ja jossa ne on asetettu selvästi 90 asteen kulmaan kulutuspinnan keskiviivaan nähden ja jossa runkoa vakauttaa venymätön kehävyö; |
| --- | --- |

2.2.3

’vyö’ kuvaa ilmarenkaan rakennetta, jossa koordit ulottuvat renkaan jalkaosiin ja jossa ne on asetettu selvästi 90 asteen kulmaan kulutuspinnan keskiviivaan nähden ja jossa runkoa vakauttaa venymätön kehävyö;

| 2.3 | ’käyttöluokka’: |
| --- | --- |

2.3

’käyttöluokka’:

| 2.3.1 | tavallinen rengas on rengas, joka on tarkoitettu ainoastaan tavalliseen maantiekäyttöön; |
| --- | --- |

2.3.1

tavallinen rengas on rengas, joka on tarkoitettu ainoastaan tavalliseen maantiekäyttöön;

| 2.3.2 | erikoiskäyttöön tarkoitettu rengas on rengas, joka on tarkoitettu sekakäyttöön (sekä maantiekäyttöön että maastokäyttöön tai rajoitetulla nopeudella tapahtuvaan käyttöön); |
| --- | --- |

2.3.2

erikoiskäyttöön tarkoitettu rengas on rengas, joka on tarkoitettu sekakäyttöön (sekä maantiekäyttöön että maastokäyttöön tai rajoitetulla nopeudella tapahtuvaan käyttöön);

| 2.3.3 | talvirengas on rengas, jonka kulutuskuvio tai sekä kulutuskuvio että rakenne on suunniteltu ensisijaisesti varmistamaan tavallista rengasta parempi suorituskyky liejussa ja tuoreessa tai sulavassa lumessa. Talvirenkaan kulutuskuvio koostuu yleensä urasta ja umpinaisista lohkoelementeistä, jotka sijaitsevat kauempana toisistaan kuin tavallisen renkaan lohkoelementit; |
| --- | --- |

2.3.3

talvirengas on rengas, jonka kulutuskuvio tai sekä kulutuskuvio että rakenne on suunniteltu ensisijaisesti varmistamaan tavallista rengasta parempi suorituskyky liejussa ja tuoreessa tai sulavassa lumessa. Talvirenkaan kulutuskuvio koostuu yleensä urasta ja umpinaisista lohkoelementeistä, jotka sijaitsevat kauempana toisistaan kuin tavallisen renkaan lohkoelementit;

| 2.4 | ’renkaan jalkaosalla’ tarkoitetaan ilmarenkaan osaa, joka on muodoltaan ja rakenteeltaan sellainen, että se sopii vanteeseen ja pitää renkaan vanteessa; |
| --- | --- |

2.4

’renkaan jalkaosalla’ tarkoitetaan ilmarenkaan osaa, joka on muodoltaan ja rakenteeltaan sellainen, että se sopii vanteeseen ja pitää renkaan vanteessa;

| 2.5 | ’koordilla’ tarkoitetaan säikeitä, jotka muodostavat koordikerrosten kudoksen ilmarenkaassa; |
| --- | --- |

2.5

’koordilla’ tarkoitetaan säikeitä, jotka muodostavat koordikerrosten kudoksen ilmarenkaassa;

| 2.6 | ’koordikerroksella’ tarkoitetaan kumipäällysteisten samansuuntaisten koordien muodostamaa kerrosta; |
| --- | --- |

2.6

’koordikerroksella’ tarkoitetaan kumipäällysteisten samansuuntaisten koordien muodostamaa kerrosta;

| 2.7 | ’vyöllä’ tarkoitetaan vyökudos- tai ristikudosvyörenkaassa kulutuspinnan alla olevaa (olevia) materiaalin (materiaalien) kerrosta (kerroksia), jo(t)ka on asetettu kulutuspinnan keskiviivan suuntaisesti sitomaan runkoa kehän pituudelta; |
| --- | --- |

2.7

’vyöllä’ tarkoitetaan vyökudos- tai ristikudosvyörenkaassa kulutuspinnan alla olevaa (olevia) materiaalin (materiaalien) kerrosta (kerroksia), jo(t)ka on asetettu kulutuspinnan keskiviivan suuntaisesti sitomaan runkoa kehän pituudelta;

| 2.8 | ’puskurikerros’ koskee ristikudosrengasta ja sillä tarkoitetaan välikoordikerrosta rungon ja kulutuspinnan välissä; |
| --- | --- |

2.8

’puskurikerros’ koskee ristikudosrengasta ja sillä tarkoitetaan välikoordikerrosta rungon ja kulutuspinnan välissä;

| 2.9 | ’suojaava puskurikerros’ koskee vyökudosrengasta ja sillä tarkoitetaan valinnaista kulutuspinnan ja vyön välissä olevaa välikoordikerrosta, jonka tarkoituksena on vyöhön kohdistuvien vaurioiden vähimmäistäminen; |
| --- | --- |

2.9

’suojaava puskurikerros’ koskee vyökudosrengasta ja sillä tarkoitetaan valinnaista kulutuspinnan ja vyön välissä olevaa välikoordikerrosta, jonka tarkoituksena on vyöhön kohdistuvien vaurioiden vähimmäistäminen;

| 2.10 | ’reunanauhalla’ tarkoitetaan renkaan jalkaosan alueella olevaa materiaalia, joka suojaa renkaan runkoa pyörän vanteen aiheuttamalta hankaantumiselta tai hiertymiseltä; |
| --- | --- |

2.10

’reunanauhalla’ tarkoitetaan renkaan jalkaosan alueella olevaa materiaalia, joka suojaa renkaan runkoa pyörän vanteen aiheuttamalta hankaantumiselta tai hiertymiseltä;

| 2.11 | ’rungolla’ tarkoitetaan ilmarenkaan muuta rakenneosaa kuin kulutuspintaa ja sivupintojen ulointa kumia; täytettynä rakenneosa kannattaa kuormitusta; |
| --- | --- |

2.11

’rungolla’ tarkoitetaan ilmarenkaan muuta rakenneosaa kuin kulutuspintaa ja sivupintojen ulointa kumia; täytettynä rakenneosa kannattaa kuormitusta;

| 2.12 | ’kulutuspinnalla’ tarkoitetaan sitä ilmarenkaan osaa, jonka on suunniteltu joutuvan kosketukseen maanpinnan kanssa, joka suojaa renkaan runkoa mekaanisilta vaurioilta ja joka vaikuttaa renkaan kykyyn tarttua maanpintaan; |
| --- | --- |

2.12

’kulutuspinnalla’ tarkoitetaan sitä ilmarenkaan osaa, jonka on suunniteltu joutuvan kosketukseen maanpinnan kanssa, joka suojaa renkaan runkoa mekaanisilta vaurioilta ja joka vaikuttaa renkaan kykyyn tarttua maanpintaan;

| 2.13 | ’sivupinnalla’ tarkoitetaan ilmarenkaan osaa, joka on kulutuspinnan ja sen alueen, jonka vanteen reunan on suunniteltu peittävän, välissä; |
| --- | --- |

2.13

’sivupinnalla’ tarkoitetaan ilmarenkaan osaa, joka on kulutuspinnan ja sen alueen, jonka vanteen reunan on suunniteltu peittävän, välissä;

| 2.14 | ’renkaan alemmalla alueella’ tarkoitetaan aluetta, joka jää renkaan poikkileikkauksen enimmäisleveyttä vastaavan alueen ja sen alueen, jonka vanteen reunan on suunniteltu peittävän, väliin; |
| --- | --- |

2.14

’renkaan alemmalla alueella’ tarkoitetaan aluetta, joka jää renkaan poikkileikkauksen enimmäisleveyttä vastaavan alueen ja sen alueen, jonka vanteen reunan on suunniteltu peittävän, väliin;

| 2.15 | ’kulutuspinnan uralla’ tarkoitetaan kulutuspinnan kuvion vierekkäisten kaarien tai lohkojen väliin jäävää tilaa; |
| --- | --- |

2.15

’kulutuspinnan uralla’ tarkoitetaan kulutuspinnan kuvion vierekkäisten kaarien tai lohkojen väliin jäävää tilaa;

| 2.16 | ’poikkileikkauksen leveydellä’ tarkoitetaan lineaarista etäisyyttä täytetyn ilmarenkaan sivupintojen ulkoreunojen välillä, kun rengas on asennettu määriteltyyn mittausvanteeseen; merkintöjen, koristeiden tai suojanauhojen taikka ‐kaarien aiheuttamia kohoumia ei oteta huomioon; |
| --- | --- |

2.16

’poikkileikkauksen leveydellä’ tarkoitetaan lineaarista etäisyyttä täytetyn ilmarenkaan sivupintojen ulkoreunojen välillä, kun rengas on asennettu määriteltyyn mittausvanteeseen; merkintöjen, koristeiden tai suojanauhojen taikka ‐kaarien aiheuttamia kohoumia ei oteta huomioon;

| 2.17 | ’kokonaisleveydellä’ tarkoitetaan täytetyn ilmarenkaan sivupintojen ulkoreunojen välistä lineaarista etäisyyttä merkintöjen, koristeiden tai suojanauhojen taikka -kaarien aiheuttamat kohoumat mukaan luettuna, kun rengas on asennettu määriteltyyn mittausvanteeseen; |
| --- | --- |

2.17

’kokonaisleveydellä’ tarkoitetaan täytetyn ilmarenkaan sivupintojen ulkoreunojen välistä lineaarista etäisyyttä merkintöjen, koristeiden tai suojanauhojen taikka -kaarien aiheuttamat kohoumat mukaan luettuna, kun rengas on asennettu määriteltyyn mittausvanteeseen;

| 2.18 | ’poikkileikkauksen korkeudella’ tarkoitetaan etäisyyttä, joka on puolet renkaan ulkohalkaisijan ja vanteen nimellishalkaisijan välisestä erosta; |
| --- | --- |

2.18

’poikkileikkauksen korkeudella’ tarkoitetaan etäisyyttä, joka on puolet renkaan ulkohalkaisijan ja vanteen nimellishalkaisijan välisestä erosta;

| 2.19 | ’poikkileikkaussuhteella’ tarkoitetaan etäisyyttä, joka on puolet renkaan ulkohalkaisijan ja vanteen nimellishalkaisijan välisestä erosta; |
| --- | --- |

2.19

’poikkileikkaussuhteella’ tarkoitetaan etäisyyttä, joka on puolet renkaan ulkohalkaisijan ja vanteen nimellishalkaisijan välisestä erosta;

| 2.20 | ’ulkohalkaisijalla’ tarkoitetaan täytetyn, vastikään pinnoitetun renkaan kokonaishalkaisijaa; |
| --- | --- |

2.20

’ulkohalkaisijalla’ tarkoitetaan täytetyn, vastikään pinnoitetun renkaan kokonaishalkaisijaa;

| 2.21 | ’renkaan kokomerkinnällä’ tarkoitetaan merkintää, josta käy ilmi |
| --- | --- |

2.21

’renkaan kokomerkinnällä’ tarkoitetaan merkintää, josta käy ilmi

| 2.21.1 | poikkileikkauksen nimellisleveys. Tämä on ilmaistava millimetreinä lukuun ottamatta niitä renkaita, joiden kokomerkintä esitetään tämän säännön liitteen 5 taulukoiden ensimmäisessä sarakkeessa; |
| --- | --- |

2.21.1

poikkileikkauksen nimellisleveys. Tämä on ilmaistava millimetreinä lukuun ottamatta niitä renkaita, joiden kokomerkintä esitetään tämän säännön liitteen 5 taulukoiden ensimmäisessä sarakkeessa;

| 2.21.2 | poikkileikkaussuhde lukuun ottamatta niitä renkaita, joiden kokomerkintä esitetään tämän säännön liitteen 5 taulukoiden ensimmäisessä sarakkeessa; |
| --- | --- |

2.21.2

poikkileikkaussuhde lukuun ottamatta niitä renkaita, joiden kokomerkintä esitetään tämän säännön liitteen 5 taulukoiden ensimmäisessä sarakkeessa;

| 2.21.3 | tavanomainen luku d (d-tunnus), joka osoittaa vanteen nimellishalkaisijan ja joka vastaa joko koodeina (100:aa pienemmät luvut) tai millimetreinä (100:aa suuremmat luvut) ilmaistua vanteen halkaisijaa. Merkinnässä saa käyttää kumpaakin mittaustyyppiä vastaavia lukuja; |
| --- | --- |

2.21.3

tavanomainen luku d (d-tunnus), joka osoittaa vanteen nimellishalkaisijan ja joka vastaa joko koodeina (100:aa pienemmät luvut) tai millimetreinä (100:aa suuremmat luvut) ilmaistua vanteen halkaisijaa. Merkinnässä saa käyttää kumpaakin mittaustyyppiä vastaavia lukuja;

| 2.21.3.1 | millimetreinä ilmaistut d-tunnusten arvot esitetään seuraavassa:






  Vanteen nimellishalkaisijan koodi d | d-tunnuksen arvo millimetreinä ilmaistuna |
| --- | --- | --- |
| 8
  9
  10
  11
  12
  13
  14 | 203
  229
  254
  279
  305
  330
  356 |
| 15
  16
  17
  18
  19 | 381
  406
  432
  457
  483 |
| 20
  21
  22
  24
  25 | 508
  533
  559
  610
  635 |
| 14,5
  16,5
  17,5
  19,5
  20,5
  22,5
  24,5 | 368
  419
  445
  495
  521
  572
  622 |
| 26
  28
  30 | 660
  711
  762 |

2.21.3.1

millimetreinä ilmaistut d-tunnusten arvot esitetään seuraavassa:

Vanteen nimellishalkaisijan koodi d

d-tunnuksen arvo millimetreinä ilmaistuna

8

9

10

11

12

13

14

203

229

254

279

305

330

356

15

16

17

18

19

381

406

432

457

483

20

21

22

24

25

508

533

559

610

635

14,5

16,5

17,5

19,5

20,5

22,5

24,5

368

419

445

495

521

572

622

26

28

30

660

711

762

| 2.22 | ’vanteen nimellishalkaisijalla (d)’ tarkoitetaan sellaisen vanteen halkaisijaa, johon on suunniteltu asennettavaksi rengas; |
| --- | --- |

2.22

’vanteen nimellishalkaisijalla (d)’ tarkoitetaan sellaisen vanteen halkaisijaa, johon on suunniteltu asennettavaksi rengas;

| 2.23 | ’vanteella’ tarkoitetaan renkaan ja sisärenkaan yhdistelmän tai sisärenkaattoman renkaan kannatinta, johon renkaan jalkaosat istutetaan; |
| --- | --- |

2.23

’vanteella’ tarkoitetaan renkaan ja sisärenkaan yhdistelmän tai sisärenkaattoman renkaan kannatinta, johon renkaan jalkaosat istutetaan;

| 2.24 | ’mittausvanteella’ tarkoitetaan vannetta, joka määritellään ’mittausvanteen leveytenä’ tai ’teoreettisena vanteen leveytenä’ tietylle renkaan kokomerkinnälle yhden tai useamman kansainvälisen rengasstandardin (International Tyre Standard) missä tahansa painoksessa; |
| --- | --- |

2.24

’mittausvanteella’ tarkoitetaan vannetta, joka määritellään ’mittausvanteen leveytenä’ tai ’teoreettisena vanteen leveytenä’ tietylle renkaan kokomerkinnälle yhden tai useamman kansainvälisen rengasstandardin (International Tyre Standard) missä tahansa painoksessa;

| 2.25 | ’testausvanteella’ tarkoitetaan jossakin kansainvälisessä rengasstandardissa kyseisen kokomerkinnän ja tyypin renkaalle hyväksytyksi, suositelluksi tai sallituksi määriteltyä vannetta; |
| --- | --- |

2.25

’testausvanteella’ tarkoitetaan jossakin kansainvälisessä rengasstandardissa kyseisen kokomerkinnän ja tyypin renkaalle hyväksytyksi, suositelluksi tai sallituksi määriteltyä vannetta;

| 2.26 | ’kansainvälisellä rengasstandardilla’ tarkoitetaan yhtä seuraavista standardiasiakirjoista:






  a) | The European Tyre and Rim Technical Organisation (ETRTO) (1) :’Standards Manual’ |
| --- | --- | --- |

2.26

’kansainvälisellä rengasstandardilla’ tarkoitetaan yhtä seuraavista standardiasiakirjoista:

a)

The European Tyre and Rim Technical Organisation (ETRTO) (1) :’Standards Manual’

| b) | The European Tyre and Rim Technical Organisation (ETRTO) (1): ’Engineering Design Information — obsolete data’ |
| --- | --- |

b)

The European Tyre and Rim Technical Organisation (ETRTO) (1): ’Engineering Design Information — obsolete data’

| c) | The Tire and Rim Association Inc. (TRA) (2)’Year Book’ |
| --- | --- |

c)

The Tire and Rim Association Inc. (TRA) (2)’Year Book’

| d) | The Japan Automobile Tire Manufacturers Association (JATMA) (3): ’Year Book’ |
| --- | --- |

d)

The Japan Automobile Tire Manufacturers Association (JATMA) (3): ’Year Book’

| e) | The Tyre and Rim Association of Australia (TRAA) (4)’Standards Manual’ |
| --- | --- |

e)

The Tyre and Rim Association of Australia (TRAA) (4)’Standards Manual’

| f) | The Associação Brasileira de Pneus e Aros (ABPA) (5): ’Manual de Normal Technicas’ |
| --- | --- |

f)

The Associação Brasileira de Pneus e Aros (ABPA) (5): ’Manual de Normal Technicas’

| g) | The Scandinavian Tyre and Rim Organisation (STRO) (6):’Data Book’; |
| --- | --- |

g)

The Scandinavian Tyre and Rim Organisation (STRO) (6):’Data Book’;

Rengasstandardit ovat saatavissa seuraavista osoitteista:

| 2.27 | ’palojen irtoamisella’ tarkoitetaan kumipalojen irtoamista kulutuspinnasta; |
| --- | --- |

2.27

’palojen irtoamisella’ tarkoitetaan kumipalojen irtoamista kulutuspinnasta;

| 2.28 | ’koordien irtoamisella’ tarkoitetaan koordien irtoamista niitä ympäröivästä kumipäällyksestä; |
| --- | --- |

2.28

’koordien irtoamisella’ tarkoitetaan koordien irtoamista niitä ympäröivästä kumipäällyksestä;

| 2.29 | ’koordikerrosten irtoamisella’ tarkoitetaan vierekkäisten koordikerrosten irtoamista toisistaan; |
| --- | --- |

2.29

’koordikerrosten irtoamisella’ tarkoitetaan vierekkäisten koordikerrosten irtoamista toisistaan;

| 2.30 | ’kulutuspinnan irtoamisella’ tarkoitetaan kulutuspinnan irtoamista renkaan rungosta; |
| --- | --- |

2.30

’kulutuspinnan irtoamisella’ tarkoitetaan kulutuspinnan irtoamista renkaan rungosta;

| 2.31 | ’huoltokuvauksella’ tarkoitetaan renkaan kuormitusindeksin ja nopeustunnuksen erityistä yhdistelmää; |
| --- | --- |

2.31

’huoltokuvauksella’ tarkoitetaan renkaan kuormitusindeksin ja nopeustunnuksen erityistä yhdistelmää;

| 2.32 | ’kuormitusindeksillä’ tarkoitetaan numeerista koodia, joka osoittaa kuorman, jonka rengas pystyy kantamaan siihen liittyvää nopeustunnusta vastaavassa nopeudessa silloin, kun rengasta käytetään valmistajan määrittelemien huoltoedellytysten mukaisesti. Ilmarenkaalla voi olla useampi kuin yksi kuormitusindeksi, joka osoittaa renkaan kantavuuden yksittäis- tai kaksoisasennuksessa tai vaihtoehtoisen kantavuuden (ainutkertainen piste), jonka osalta ei sallita kuormituksen vaihtelua tämän säännön 2.35 kohdan ja liitteen 8 mukaisesti.
  Kuormitusindeksien ja niitä vastaavien kuormien luettelo esitetään tämän säännön liitteessä 4; |
| --- | --- |

2.32

’kuormitusindeksillä’ tarkoitetaan numeerista koodia, joka osoittaa kuorman, jonka rengas pystyy kantamaan siihen liittyvää nopeustunnusta vastaavassa nopeudessa silloin, kun rengasta käytetään valmistajan määrittelemien huoltoedellytysten mukaisesti. Ilmarenkaalla voi olla useampi kuin yksi kuormitusindeksi, joka osoittaa renkaan kantavuuden yksittäis- tai kaksoisasennuksessa tai vaihtoehtoisen kantavuuden (ainutkertainen piste), jonka osalta ei sallita kuormituksen vaihtelua tämän säännön 2.35 kohdan ja liitteen 8 mukaisesti.

Kuormitusindeksien ja niitä vastaavien kuormien luettelo esitetään tämän säännön liitteessä 4;

| 2.33 | ’nopeustunnuksella’ tarkoitetaan |
| --- | --- |

2.33

’nopeustunnuksella’ tarkoitetaan

| 2.33.1 | aakkosellista tunnusta, joka ilmoittaa nopeuden, jossa rengas pystyy kantamaan vastaavan kuormitusindeksin ilmoittaman kuorman; |
| --- | --- |

2.33.1

aakkosellista tunnusta, joka ilmoittaa nopeuden, jossa rengas pystyy kantamaan vastaavan kuormitusindeksin ilmoittaman kuorman;

| 2.33.2 | nopeustunnukset ja vastaavat nopeudet esitetään seuraavassa taulukossa:






  Nopeustunnus | Vastaava enimmäisnopeus (km/h) |
| --- | --- | --- |
| F
  G
  J
  K
  L
  M
  N
  P
  Q
  R
  S
  T
  U
  H | 80
  90
  100
  110
  120
  130
  140
  150
  160
  170
  180
  190
  200
  210 |

2.33.2

nopeustunnukset ja vastaavat nopeudet esitetään seuraavassa taulukossa:

Nopeustunnus

Vastaava enimmäisnopeus (km/h)

F

G

J

K

L

M

N

P

Q

R

S

T

U

H

80

90

100

110

120

130

140

150

160

170

180

190

200

210

| 2.34 | ’ainutkertaisella pisteellä’ tarkoitetaan lisähuoltokuvausta, joka merkitään tavallisen huoltokuvauksen viereen mutta jota ei saa käyttää tämän säännön 2.35 kohdassa ja liitteessä 8 määritellyn kantavuuden vaihtelun laskemiseen; |
| --- | --- |

2.34

’ainutkertaisella pisteellä’ tarkoitetaan lisähuoltokuvausta, joka merkitään tavallisen huoltokuvauksen viereen mutta jota ei saa käyttää tämän säännön 2.35 kohdassa ja liitteessä 8 määritellyn kantavuuden vaihtelun laskemiseen;

| 2.35 | ’nopeudesta riippuvalla kantavuuden vaihtelulla’ tarkoitetaan renkaan vaihtoehtoista kantavuutta silloin, kun rengasta käytetään nopeudella, joka eroaa tavallisen huoltokuvauksen nopeustunnuksen osoittamasta nopeudesta. Sallitut vaihteluarvot annetaan tämän säännön liitteen 8 taulukossa; |
| --- | --- |

2.35

’nopeudesta riippuvalla kantavuuden vaihtelulla’ tarkoitetaan renkaan vaihtoehtoista kantavuutta silloin, kun rengasta käytetään nopeudella, joka eroaa tavallisen huoltokuvauksen nopeustunnuksen osoittamasta nopeudesta. Sallitut vaihteluarvot annetaan tämän säännön liitteen 8 taulukossa;

| 2.36 | ’pinnoituslaitoksella’ tarkoitetaan valmiita pinnoitettuja renkaita tuottavaa laitosta tai paikallisten laitosten ryhmää; |
| --- | --- |

2.36

’pinnoituslaitoksella’ tarkoitetaan valmiita pinnoitettuja renkaita tuottavaa laitosta tai paikallisten laitosten ryhmää;

| 2.37 | ’pinnoituksella’ tarkoitetaan käytetyn renkaan kunnostamista korvaamalla kulunut kulutuspinta uudella materiaalilla. Tähän saattaa myös kuulua uloimman sivupinnan kunnostaminen ja lakikoordikerrosten tai suojaavan puskurikerroksen vaihtaminen. Pinnoitukseen kuuluvat seuraavat prosessit: |
| --- | --- |

2.37

’pinnoituksella’ tarkoitetaan käytetyn renkaan kunnostamista korvaamalla kulunut kulutuspinta uudella materiaalilla. Tähän saattaa myös kuulua uloimman sivupinnan kunnostaminen ja lakikoordikerrosten tai suojaavan puskurikerroksen vaihtaminen. Pinnoitukseen kuuluvat seuraavat prosessit:

| 2.37.1 | ’harjapinnoitus’ — kulutuspinnan korvaaminen; |
| --- | --- |

2.37.1

’harjapinnoitus’ — kulutuspinnan korvaaminen;

| 2.37.2 | ’kokopinnoitus’ — kulutuspinnan korvaaminen siten, että uusi materiaali osittain peittää sivupinnan; |
| --- | --- |

2.37.2

’kokopinnoitus’ — kulutuspinnan korvaaminen siten, että uusi materiaali osittain peittää sivupinnan;

| 2.37.3 | ’pinnoitus jalkaosasta jalkaosaan’ — kulutuspinnan korvaaminen ja sivupinnan kunnostaminen renkaan alempi alue kokonaan tai osittain mukaan luettuna; |
| --- | --- |

2.37.3

’pinnoitus jalkaosasta jalkaosaan’ — kulutuspinnan korvaaminen ja sivupinnan kunnostaminen renkaan alempi alue kokonaan tai osittain mukaan luettuna;

| 2.38 | ’ulkorengas’ on renkaan rungosta sekä jäljellä olevasta kulutuspinnasta ja sivupintamateriaalista koostuva käytetty rengas; |
| --- | --- |

2.38

’ulkorengas’ on renkaan rungosta sekä jäljellä olevasta kulutuspinnasta ja sivupintamateriaalista koostuva käytetty rengas;

| 2.39 | ’karhennus’ on prosessi, jossa ulkorenkaasta poistetaan vanha materiaali pinnan pohjustamiseksi uutta materiaalia varten; |
| --- | --- |

2.39

’karhennus’ on prosessi, jossa ulkorenkaasta poistetaan vanha materiaali pinnan pohjustamiseksi uutta materiaalia varten;

| 2.40 | ’korjaaminen’ tarkoittaa vaurioituneille renkaiden rungoille sovituissa rajoissa tehtäviä korjaustöitä; |
| --- | --- |

2.40

’korjaaminen’ tarkoittaa vaurioituneille renkaiden rungoille sovituissa rajoissa tehtäviä korjaustöitä;

| 2.41 | ’kulutuspinnan materiaali’ on kuluneen kulutuspinnan korvaamiseen sopivassa muodossa oleva materiaali. Tämä materiaali voi olla esimerkiksi seuraavissa muodoissa: |
| --- | --- |

2.41

’kulutuspinnan materiaali’ on kuluneen kulutuspinnan korvaamiseen sopivassa muodossa oleva materiaali. Tämä materiaali voi olla esimerkiksi seuraavissa muodoissa:

| 2.41.1 | ’pinnoituspinta’ — valmiiksi leikatut pituudet, jotka on puristettu vaadittuun poikkileikkausprofiiliin ja tämän jälkeen kylmäsovitettu valmisteltuun ulkorenkaaseen. Uusi materiaali on vulkanoitava; |
| --- | --- |

2.41.1

’pinnoituspinta’ — valmiiksi leikatut pituudet, jotka on puristettu vaadittuun poikkileikkausprofiiliin ja tämän jälkeen kylmäsovitettu valmisteltuun ulkorenkaaseen. Uusi materiaali on vulkanoitava;

| 2.41.2 | ’liuskakierretty’ — kulutuspinnan materiaalista valmistettu suorapuristettu nauha, joka kierretään valmisteltuun ulkorenkaaseen siten, että vaadittu poikkileikkausprofiili saavutetaan. Uusi materiaali on vulkanoitava; |
| --- | --- |

2.41.2

’liuskakierretty’ — kulutuspinnan materiaalista valmistettu suorapuristettu nauha, joka kierretään valmisteltuun ulkorenkaaseen siten, että vaadittu poikkileikkausprofiili saavutetaan. Uusi materiaali on vulkanoitava;

| 2.41.3 | ’suorapuristettu’ — kulutuspinnan materiaali puristetaan vaaditun poikkileikkausprofiilin aikaansaamiseksi ja suoraan valmistellun ulkorenkaan pinnalle. Uusi materiaali on vulkanoitava; |
| --- | --- |

2.41.3

’suorapuristettu’ — kulutuspinnan materiaali puristetaan vaaditun poikkileikkausprofiilin aikaansaamiseksi ja suoraan valmistellun ulkorenkaan pinnalle. Uusi materiaali on vulkanoitava;

| 2.41.4 | ’ennalta vulkanoitu’ — etukäteen muotoiltu ja vulkanoitu kulutuspinta, joka kiinnitetään suoraan valmisteltuun ulkorenkaaseen. Uusi materiaali on sidottava sideaineella ulkorenkaaseen; |
| --- | --- |

2.41.4

’ennalta vulkanoitu’ — etukäteen muotoiltu ja vulkanoitu kulutuspinta, joka kiinnitetään suoraan valmisteltuun ulkorenkaaseen. Uusi materiaali on sidottava sideaineella ulkorenkaaseen;

| 2.42 | ’sivupinnan päällyste’ on materiaali, jolla ulkorenkaan sivupinnat päällystetään siten, että vaadittujen merkintöjen annetaan muodostua; |
| --- | --- |

2.42

’sivupinnan päällyste’ on materiaali, jolla ulkorenkaan sivupinnat päällystetään siten, että vaadittujen merkintöjen annetaan muodostua;

| 2.43 | ’aluskumi’ on materiaali, jota käytetään sitovana kerroksena uuden kulutuspinnan ja renkaan rungon välillä sekä vähäisempien vaurioiden korjaamiseen; |
| --- | --- |

2.43

’aluskumi’ on materiaali, jota käytetään sitovana kerroksena uuden kulutuspinnan ja renkaan rungon välillä sekä vähäisempien vaurioiden korjaamiseen;

| 2.44 | ’sideaine’ on sitova liuos, joka pitää uudet materiaalit paikallaan ennen vulkanointia; |
| --- | --- |

2.44

’sideaine’ on sitova liuos, joka pitää uudet materiaalit paikallaan ennen vulkanointia;

| 2.45 | ’vulkanointi’ on termi, jota käytetään kuvaamaan uuden materiaalin fyysisissä ominaisuuksissa tapahtuvaa muutosta, joka yleensä johtuu materiaalin altistamisesta lämmölle ja paineelle määrätyksi ajaksi valvotuissa olosuhteissa. |
| --- | --- |

2.45

’vulkanointi’ on termi, jota käytetään kuvaamaan uuden materiaalin fyysisissä ominaisuuksissa tapahtuvaa muutosta, joka yleensä johtuu materiaalin altistamisesta lämmölle ja paineelle määrätyksi ajaksi valvotuissa olosuhteissa.

3.   MERKINNÄT

| 3.1 | Esimerkki pinnoitetun renkaan merkinnästä esitetään tämän säännön liitteessä 3. |
| --- | --- |

3.1

Esimerkki pinnoitetun renkaan merkinnästä esitetään tämän säännön liitteessä 3.

| 3.2 | Pinnoitetuissa symmetrisissä renkaissa on oltava kummallakin sivupinnalla ja pinnoitetuissa epäsymmetrisissä renkaissa ainakin ulommalla sivupinnalla |
| --- | --- |

3.2

Pinnoitetuissa symmetrisissä renkaissa on oltava kummallakin sivupinnalla ja pinnoitetuissa epäsymmetrisissä renkaissa ainakin ulommalla sivupinnalla

| 3.2.1 | tavaramerkki tai kauppanimi; |
| --- | --- |

3.2.1

tavaramerkki tai kauppanimi;

| 3.2.2 | renkaan kokomerkintä 2.21 kohdan määritelmän mukaisesti; |
| --- | --- |

3.2.2

renkaan kokomerkintä 2.21 kohdan määritelmän mukaisesti;

| 3.2.3 | ilmoitus rakenteesta seuraavasti: |
| --- | --- |

3.2.3

ilmoitus rakenteesta seuraavasti:

| 3.2.3.1 | ristikudosrenkaat: ei ilmoitusta tai D-kirjain vanteen halkaisijan osoittavan merkinnän edessä; |
| --- | --- |

3.2.3.1

ristikudosrenkaat: ei ilmoitusta tai D-kirjain vanteen halkaisijan osoittavan merkinnän edessä;

| 3.2.3.2 | vyökudosrenkaat: R-kirjain vanteen halkaisijan osoittavan merkinnän edessä ja haluttaessa merkintä ’RADIAL’; |
| --- | --- |

3.2.3.2

vyökudosrenkaat: R-kirjain vanteen halkaisijan osoittavan merkinnän edessä ja haluttaessa merkintä ’RADIAL’;

| 3.2.3.3 | ristikudosvyörenkaat: B-kirjain vanteen halkaisijan osoittavan merkinnän edessä ja lisäksi merkintä ’BIAS-BELTED’; |
| --- | --- |

3.2.3.3

ristikudosvyörenkaat: B-kirjain vanteen halkaisijan osoittavan merkinnän edessä ja lisäksi merkintä ’BIAS-BELTED’;

| 3.2.4 | huoltokuvaus, johon sisältyy |
| --- | --- |

3.2.4

huoltokuvaus, johon sisältyy

| 3.2.4.1 | ilmoitus renkaan nimelliskantavuudesta (nimelliskantavuuksista) 2.32 kohdassa määritellyn kuormitusindeksin (määriteltyjen kuormitusindeksien) muodossa; |
| --- | --- |

3.2.4.1

ilmoitus renkaan nimelliskantavuudesta (nimelliskantavuuksista) 2.32 kohdassa määritellyn kuormitusindeksin (määriteltyjen kuormitusindeksien) muodossa;

| 3.2.4.2 | ilmoitus renkaan nimellisnopeuskyvystä 2.33 kohdassa määritellyn tunnuksen muodossa; |
| --- | --- |

3.2.4.2

ilmoitus renkaan nimellisnopeuskyvystä 2.33 kohdassa määritellyn tunnuksen muodossa;

| 3.2.5 | tarvittaessa yksi vaihtoehtoinen huoltokuvaus (ainutkertainen piste), johon sisältyy |
| --- | --- |

3.2.5

tarvittaessa yksi vaihtoehtoinen huoltokuvaus (ainutkertainen piste), johon sisältyy

| 3.2.5.1 | ilmoitus renkaan kantavuudesta (kantavuuksista) 2.32 kohdassa määritellyn kuormitusindeksin (määriteltyjen kuormitusindeksien) muodossa; |
| --- | --- |

3.2.5.1

ilmoitus renkaan kantavuudesta (kantavuuksista) 2.32 kohdassa määritellyn kuormitusindeksin (määriteltyjen kuormitusindeksien) muodossa;

| 3.2.5.2 | ilmoitus nopeuskyvystä 2.33 kohdassa määritellyn tunnuksen muodossa; |
| --- | --- |

3.2.5.2

ilmoitus nopeuskyvystä 2.33 kohdassa määritellyn tunnuksen muodossa;

| 3.2.6 | merkintä ’TUBELESS’, jos rengas on suunniteltu käytettäväksi ilman sisärengasta; |
| --- | --- |

3.2.6

merkintä ’TUBELESS’, jos rengas on suunniteltu käytettäväksi ilman sisärengasta;

| 3.2.7 | merkintä ’M+S’ tai ’MS’ tai ’M.S’. taikka ’M & S’, jos kyseessä on talvirengas; |
| --- | --- |

3.2.7

merkintä ’M+S’ tai ’MS’ tai ’M.S’. taikka ’M & S’, jos kyseessä on talvirengas;

| 3.2.8 | pinnoituspäivämäärä seuraavasti: |
| --- | --- |

3.2.8

pinnoituspäivämäärä seuraavasti:

| 3.2.8.1 | joulukuun 31 päivään 1999 saakka: joko 3.2.8.2 kohdan määritelmän mukaisesti tai kolmesta numerosta muodostuvana ryhmänä, jonka kaksi ensimmäistä numeroa tarkoittavat viikkoa ja kolmas numero valmistusvuosikymmenen vuotta. Päiväyskoodi voi kattaa viikkonumeron osoittaman viikon ja kolmen sitä seuraavan viikon muodostaman tuotantojakson. Esimerkiksi merkintä ’253’ voi tarkoittaa rengasta, joka pinnoitettiin viikoilla 25, 26, 27 tai 28 vuonna 1993.
  Päiväyskoodin saa merkitä ainoastaan yhdelle sivupinnalle; |
| --- | --- |

3.2.8.1

joulukuun 31 päivään 1999 saakka: joko 3.2.8.2 kohdan määritelmän mukaisesti tai kolmesta numerosta muodostuvana ryhmänä, jonka kaksi ensimmäistä numeroa tarkoittavat viikkoa ja kolmas numero valmistusvuosikymmenen vuotta. Päiväyskoodi voi kattaa viikkonumeron osoittaman viikon ja kolmen sitä seuraavan viikon muodostaman tuotantojakson. Esimerkiksi merkintä ’253’ voi tarkoittaa rengasta, joka pinnoitettiin viikoilla 25, 26, 27 tai 28 vuonna 1993.

Päiväyskoodin saa merkitä ainoastaan yhdelle sivupinnalle;

| 3.2.8.2 | tammikuun 1 päivästä 2000 alkaen: neljästä numerosta muodostuvana ryhmänä, jonka kaksi ensimmäistä numeroa tarkoittavat viikkoa ja kaksi seuraavaa numeroa vuotta, jona rengas pinnoitettiin. Päiväyskoodi voi kattaa viikkonumeron osoittaman viikon ja kolmen sitä seuraavan viikon muodostaman tuotantojakson. Esimerkiksi merkintä ’2503’ voi tarkoittaa rengasta, joka pinnoitettiin viikoilla 25, 26, 27 tai 28 vuonna 2003.
  Päiväyskoodin saa merkitä ainoastaan yhdelle sivupinnalle; |
| --- | --- |

3.2.8.2

tammikuun 1 päivästä 2000 alkaen: neljästä numerosta muodostuvana ryhmänä, jonka kaksi ensimmäistä numeroa tarkoittavat viikkoa ja kaksi seuraavaa numeroa vuotta, jona rengas pinnoitettiin. Päiväyskoodi voi kattaa viikkonumeron osoittaman viikon ja kolmen sitä seuraavan viikon muodostaman tuotantojakson. Esimerkiksi merkintä ’2503’ voi tarkoittaa rengasta, joka pinnoitettiin viikoilla 25, 26, 27 tai 28 vuonna 2003.

Päiväyskoodin saa merkitä ainoastaan yhdelle sivupinnalle;

| 3.2.9 | niissä renkaissa, joiden kulutuspinnan kuviointi voidaan uudistaa,

  -tunnus ympyrässä, jonka halkaisija on vähintään 20 mm, tai merkintä ’REGROOVABLE’ kumpaankin sivupintaan valettuna; |
| --- | --- |

3.2.9

Image

| 3.2.10 | PSI-indeksinä annettava ilmoitus kuormituksen-/nopeudensietotesteissä, sellaisina kuin ne esitetään tämän säännön liitteessä 7 olevassa 2 kohdassa, käytettävästä täyttöpaineesta.
  Tämän ilmoituksen saa sijoittaa ainoastaan yhdelle sivupinnalle; |
| --- | --- |

3.2.10

PSI-indeksinä annettava ilmoitus kuormituksen-/nopeudensietotesteissä, sellaisina kuin ne esitetään tämän säännön liitteessä 7 olevassa 2 kohdassa, käytettävästä täyttöpaineesta.

Tämän ilmoituksen saa sijoittaa ainoastaan yhdelle sivupinnalle;

| 3.2.11 | merkintä ’RETREAD’ tai ’REMOULD’ (tammikuun 1 päivän 1999 jälkeen on käytettävä ainoastaan merkintää ’RETREAD’). Pinnoittajan pyynnöstä sama merkintä voidaan lisätä myös muilla kielillä; |
| --- | --- |

3.2.11

merkintä ’RETREAD’ tai ’REMOULD’ (tammikuun 1 päivän 1999 jälkeen on käytettävä ainoastaan merkintää ’RETREAD’). Pinnoittajan pyynnöstä sama merkintä voidaan lisätä myös muilla kielillä;

| 3.2.12 | merkintä ’ET’ tai ’ML’ tai ’MPT’ erikoiskäyttöön tarkoitetuille renkaille (7). |
| --- | --- |

3.2.12

merkintä ’ET’ tai ’ML’ tai ’MPT’ erikoiskäyttöön tarkoitetuille renkaille (7).

| 3.3 | Ennen hyväksyntää renkaissa on oltava riittävän suuri tyhjä tila 5.8 kohdassa tarkoitetulle ja tämän säännön liitteessä 2 esitetylle hyväksyntämerkille. |
| --- | --- |

3.3

Ennen hyväksyntää renkaissa on oltava riittävän suuri tyhjä tila 5.8 kohdassa tarkoitetulle ja tämän säännön liitteessä 2 esitetylle hyväksyntämerkille.

| 3.4 | Hyväksynnän jälkeen 5.8 kohdassa tarkoitettu ja tämän säännön liitteessä 2 esitetty merkintä on kiinnitettävä 3.3 kohdassa tarkoitettuun tyhjään tilaan. Tämän merkinnän saa kiinnittää ainoastaan yhdelle sivupinnalle. |
| --- | --- |

3.4

Hyväksynnän jälkeen 5.8 kohdassa tarkoitettu ja tämän säännön liitteessä 2 esitetty merkintä on kiinnitettävä 3.3 kohdassa tarkoitettuun tyhjään tilaan. Tämän merkinnän saa kiinnittää ainoastaan yhdelle sivupinnalle.

| 3.5 | Edellä 3.2 kohdassa tarkoitettujen merkintöjen sekä 3.4 ja 5.8 kohdassa tarkoitetun hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa, ja ne on valettava tai pysyvästi merkittävä renkaaseen. |
| --- | --- |

3.5

Edellä 3.2 kohdassa tarkoitettujen merkintöjen sekä 3.4 ja 5.8 kohdassa tarkoitetun hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa, ja ne on valettava tai pysyvästi merkittävä renkaaseen.

| 3.6 | Jos alkuperäisen valmistajan renkaille antamat eritelmät ovat vielä luettavissa renkaiden pinnoittamisen jälkeen, ne katsotaan pinnoittajan pinnoitetulle renkaalle antamiksi eritelmiksi. Jos kyseiset alkuperäiset eritelmät eivät ole sovellettavissa pinnoittamisen jälkeen, ne on poistettava kokonaan. |
| --- | --- |

3.6

Jos alkuperäisen valmistajan renkaille antamat eritelmät ovat vielä luettavissa renkaiden pinnoittamisen jälkeen, ne katsotaan pinnoittajan pinnoitetulle renkaalle antamiksi eritelmiksi. Jos kyseiset alkuperäiset eritelmät eivät ole sovellettavissa pinnoittamisen jälkeen, ne on poistettava kokonaan.

| 3.7 | Alkuperäinen E‐ tai e-hyväksyntämerkki ja hyväksyntänumero sekä kaikki muut pinnoituslaitoksen mahdolliset myöhemmät hyväksyntämerkit ja ‐numerot, jos ne eivät enää ole sovellettavissa, on poistettava. |
| --- | --- |

3.7

Alkuperäinen E‐ tai e-hyväksyntämerkki ja hyväksyntänumero sekä kaikki muut pinnoituslaitoksen mahdolliset myöhemmät hyväksyntämerkit ja ‐numerot, jos ne eivät enää ole sovellettavissa, on poistettava.

4.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

Renkaiden pinnoituslaitoksen hyväksyntään sovelletaan seuraavassa esitettyjä menettelyjä.

| 4.1 | Renkaan kauppanimen tai tavaramerkin haltijan tai tämän valtuutetun edustajan on haettava pinnoituslaitoksen hyväksyntää. Hakemuksesta on käytävä ilmi |
| --- | --- |

4.1

Renkaan kauppanimen tai tavaramerkin haltijan tai tämän valtuutetun edustajan on haettava pinnoituslaitoksen hyväksyntää. Hakemuksesta on käytävä ilmi

| 4.1.1 | pinnoitettuja renkaita tuottavan yrityksen rakenne; |
| --- | --- |

4.1.1

pinnoitettuja renkaita tuottavan yrityksen rakenne;

| 4.1.2 | lyhyt kuvaus laadunhallintajärjestelmästä, jonka avulla varmistetaan renkaiden pinnoitusmenettelyjen tehokas valvonta tämän säännön vaatimusten täyttämiseksi; |
| --- | --- |

4.1.2

lyhyt kuvaus laadunhallintajärjestelmästä, jonka avulla varmistetaan renkaiden pinnoitusmenettelyjen tehokas valvonta tämän säännön vaatimusten täyttämiseksi;

| 4.1.3 | tuotetuista pinnoitetuista renkaista käytettävät kauppanimet tai tavaramerkit; |
| --- | --- |

4.1.3

tuotetuista pinnoitetuista renkaista käytettävät kauppanimet tai tavaramerkit;

| 4.1.4 | seuraavat pinnoitettavia renkaita koskevat tiedot: |
| --- | --- |

4.1.4

seuraavat pinnoitettavia renkaita koskevat tiedot:

| 4.1.4.1 | rengaskoot; |
| --- | --- |

4.1.4.1

rengaskoot;

| 4.1.4.2 | renkaiden rakenne (ristikudos-, ristikudosvyö- tai vyörengas); |
| --- | --- |

4.1.4.2

renkaiden rakenne (ristikudos-, ristikudosvyö- tai vyörengas);

| 4.1.4.3 | renkaiden rakenne (renkaiden käyttöluokka (normaali- tai talvirengas jne.); |
| --- | --- |

4.1.4.3

renkaiden rakenne (renkaiden käyttöluokka (normaali- tai talvirengas jne.);

| 4.1.4.4 | pinnoitusjärjestelmä ja käytettävien uusien materiaalien kiinnitysmenetelmä 2.37 ja 2.41 kohdan määritelmien mukaisesti; |
| --- | --- |

4.1.4.4

pinnoitusjärjestelmä ja käytettävien uusien materiaalien kiinnitysmenetelmä 2.37 ja 2.41 kohdan määritelmien mukaisesti;

| 4.1.4.5 | pinnoitettavien renkaiden enimmäisnopeuden tunnus; |
| --- | --- |

4.1.4.5

pinnoitettavien renkaiden enimmäisnopeuden tunnus;

| 4.1.4.6 | pinnoitettavien renkaiden enimmäiskuormituksen indeksi; |
| --- | --- |

4.1.4.6

pinnoitettavien renkaiden enimmäiskuormituksen indeksi;

| 4.1.4.7 | nimetty kansainvälinen rengasstandardi, jonka mukaisia renkaat ovat. |
| --- | --- |

4.1.4.7

nimetty kansainvälinen rengasstandardi, jonka mukaisia renkaat ovat.

5.   HYVÄKSYNTÄ

| 5.1 | Jotta pinnoituslaitos voi pinnoittaa renkaita, hyväksyntäviranomaisten on hyväksyttävä pinnoituslaitos tämän säännön vaatimusten mukaisesti. Hyväksyntäviranomaisen on toteutettava tarvittavat toimenpiteet tämän säännön mukaisesti sen varmistamiseksi, että kyseisessä laitoksessa pinnoitetut renkaat täyttävät tässä säännössä asetetut vaatimukset. Pinnoituslaitos on täysin vastuussa sen varmistamisesta, että pinnoitetut renkaat täyttävät tämän säännön vaatimukset ja että ne käyttäytyvät riittävän hyvin normaalikäytössä. |
| --- | --- |

5.1

Jotta pinnoituslaitos voi pinnoittaa renkaita, hyväksyntäviranomaisten on hyväksyttävä pinnoituslaitos tämän säännön vaatimusten mukaisesti. Hyväksyntäviranomaisen on toteutettava tarvittavat toimenpiteet tämän säännön mukaisesti sen varmistamiseksi, että kyseisessä laitoksessa pinnoitetut renkaat täyttävät tässä säännössä asetetut vaatimukset. Pinnoituslaitos on täysin vastuussa sen varmistamisesta, että pinnoitetut renkaat täyttävät tämän säännön vaatimukset ja että ne käyttäytyvät riittävän hyvin normaalikäytössä.

| 5.2 | Renkaiden pinnoituslaitoksen alkuarviointia koskevien normaalivaatimusten lisäksi hyväksyntäviranomaisen on oltava vakuuttunut siitä, että materiaalitoimittajien menettelyjä, toimintaa, ohjeita ja erittelyjä koskevat asiakirjat on laadittu kielellä, jota renkaiden pinnoituslaitoksen toimijat ymmärtävät helposti. |
| --- | --- |

5.2

Renkaiden pinnoituslaitoksen alkuarviointia koskevien normaalivaatimusten lisäksi hyväksyntäviranomaisen on oltava vakuuttunut siitä, että materiaalitoimittajien menettelyjä, toimintaa, ohjeita ja erittelyjä koskevat asiakirjat on laadittu kielellä, jota renkaiden pinnoituslaitoksen toimijat ymmärtävät helposti.

| 5.3 | Hyväksyntäviranomaisen on varmistettava, että kunkin laitoksen menettelyjä ja toimia koskevissa asiakirjoissa eritellään käytettyjen korjausmateriaalien ja ‐menettelyjen osalta ne vaurioiden rajat, joiden ylittyessä renkaan rungon vaurioiden tai reikien ei enää katsota olevan korjattavissa, olivatpa kyseiset vauriot jo olleet olemassa tai aiheutuneet pinnoituksen valmisteluprosessien aikana. |
| --- | --- |

5.3

Hyväksyntäviranomaisen on varmistettava, että kunkin laitoksen menettelyjä ja toimia koskevissa asiakirjoissa eritellään käytettyjen korjausmateriaalien ja ‐menettelyjen osalta ne vaurioiden rajat, joiden ylittyessä renkaan rungon vaurioiden tai reikien ei enää katsota olevan korjattavissa, olivatpa kyseiset vauriot jo olleet olemassa tai aiheutuneet pinnoituksen valmisteluprosessien aikana.

| 5.4 | Ennen hyväksynnän myöntämistä viranomaisen on oltava vakuuttunut siitä, että pinnoitetut renkaat ovat tämän säännön mukaisia ja että 6.5 ja 6.6 kohdassa määritellyt testit on suoritettu hyväksyttävästi vähintään 5:lle mutta ei välttämättä yli 20:lle pinnoitetun renkaan näytteelle, jotka edustavat pinnoituslaitoksen tuottamaa renkaiden sarjaa. |
| --- | --- |

5.4

Ennen hyväksynnän myöntämistä viranomaisen on oltava vakuuttunut siitä, että pinnoitetut renkaat ovat tämän säännön mukaisia ja että 6.5 ja 6.6 kohdassa määritellyt testit on suoritettu hyväksyttävästi vähintään 5:lle mutta ei välttämättä yli 20:lle pinnoitetun renkaan näytteelle, jotka edustavat pinnoituslaitoksen tuottamaa renkaiden sarjaa.

| 5.5 | Jos milloin tahansa testien kuluessa renkaassa ilmenee vika, samasta eritellystä renkaasta testataan kaksi lisänäytettä.
  Jos toinen tai kumpikaan näistä kahdesta lisänäytteestä ei täytä vaatimuksia, testataan vielä kaksi näytettä.
  Jos toinen tai kumpikaan näistä kahdesta viimeisestä näytteestä ei täytä vaatimuksia, pinnoituslaitoksen hyväksyntähakemus hylätään. |
| --- | --- |

5.5

Jos milloin tahansa testien kuluessa renkaassa ilmenee vika, samasta eritellystä renkaasta testataan kaksi lisänäytettä.

Jos toinen tai kumpikaan näistä kahdesta lisänäytteestä ei täytä vaatimuksia, testataan vielä kaksi näytettä.

Jos toinen tai kumpikaan näistä kahdesta viimeisestä näytteestä ei täytä vaatimuksia, pinnoituslaitoksen hyväksyntähakemus hylätään.

| 5.6 | Jos kaikki tämän säännön vaatimukset täyttyvät, hyväksyntä myönnetään ja kullekin hyväksytylle pinnoituslaitokselle annetaan hyväksyntänumero. Tämän numeron kahdesta ensimmäisestä numerosta käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Hyväksyntänumeroa edeltää merkintä ’109R’, joka tarkoittaa sitä, että hyväksyntää sovelletaan tämän säännön mukaisesti pinnoitettuun renkaaseen.
  Sama viranomainen ei saa antaa samaa numeroa toiselle tämän säännön soveltamisalaan kuuluvalle laitokselle. |
| --- | --- |

5.6

Jos kaikki tämän säännön vaatimukset täyttyvät, hyväksyntä myönnetään ja kullekin hyväksytylle pinnoituslaitokselle annetaan hyväksyntänumero. Tämän numeron kahdesta ensimmäisestä numerosta käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Hyväksyntänumeroa edeltää merkintä ’109R’, joka tarkoittaa sitä, että hyväksyntää sovelletaan tämän säännön mukaisesti pinnoitettuun renkaaseen.

Sama viranomainen ei saa antaa samaa numeroa toiselle tämän säännön soveltamisalaan kuuluvalle laitokselle.

| 5.7 | Tämän säännön mukaisesta hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka lopullisesti keskeytetystä tuotannosta on ilmoitettava tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 olevan mallin mukaisella lomakkeella. |
| --- | --- |

5.7

Tämän säännön mukaisesta hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka lopullisesti keskeytetystä tuotannosta on ilmoitettava tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 olevan mallin mukaisella lomakkeella.

| 5.8 | Jokaiseen tämän säännön vaatimukset täyttävään pinnoitettuun renkaaseen on kiinnitettävä näkyvästi 3.3 kohdassa määriteltyyn paikkaan ja 3.2 kohdassa määriteltyjen merkintöjen lisäksi kansainvälinen hyväksyntämerkki, joka koostuu |
| --- | --- |

5.8

Jokaiseen tämän säännön vaatimukset täyttävään pinnoitettuun renkaaseen on kiinnitettävä näkyvästi 3.3 kohdassa määriteltyyn paikkaan ja 3.2 kohdassa määriteltyjen merkintöjen lisäksi kansainvälinen hyväksyntämerkki, joka koostuu

| 5.8.1 | E-kirjaimesta ja sitä seuraavasta hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumerosta (8) ympyrän sisällä; ja |
| --- | --- |

5.8.1

E-kirjaimesta ja sitä seuraavasta hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumerosta (8) ympyrän sisällä; ja

| 5.8.2 | edellä 5.6 kohdassa määritellystä hyväksyntänumerosta. |
| --- | --- |

5.8.2

edellä 5.6 kohdassa määritellystä hyväksyntänumerosta.

| 5.9 | Tämän säännön liitteessä 2 annetaan esimerkki hyväksyntämerkistä. |
| --- | --- |

5.9

Tämän säännön liitteessä 2 annetaan esimerkki hyväksyntämerkistä.

6.   VAATIMUKSET

| 6.1 | Renkaita ei saa hyväksyä ensimmäiseen pinnoitukseen, jos niitä ei ole tyyppihyväksytty ja jos niissä ei ole joko E‐ tai e‐merkkiä; tätä vaatimusta sovelletaan pakollisena kuitenkin vasta viimeistään 1 päivästä tammikuuta 2000. |
| --- | --- |

6.1

Renkaita ei saa hyväksyä ensimmäiseen pinnoitukseen, jos niitä ei ole tyyppihyväksytty ja jos niissä ei ole joko E‐ tai e‐merkkiä; tätä vaatimusta sovelletaan pakollisena kuitenkin vasta viimeistään 1 päivästä tammikuuta 2000.

| 6.2 | Edellytykset, jotka on täytettävä ennen pinnoitusta: |
| --- | --- |

6.2

Edellytykset, jotka on täytettävä ennen pinnoitusta:

| 6.2.1 | renkaiden on oltava puhtaat ja kuivat ennen tarkastusta; |
| --- | --- |

6.2.1

renkaiden on oltava puhtaat ja kuivat ennen tarkastusta;

| 6.2.2 | ennen karhennusta jokainen rengas on tarkastettava perusteellisesti sekä sisä‐ että ulkopuolelta, jotta varmistetaan renkaan sopivuus pinnoitukseen; |
| --- | --- |

6.2.2

ennen karhennusta jokainen rengas on tarkastettava perusteellisesti sekä sisä‐ että ulkopuolelta, jotta varmistetaan renkaan sopivuus pinnoitukseen;

| 6.2.3 | sellaisia renkaita, joissa on näkyviä ylikuormituksen tai alipaineen aiheuttamia vaurioita, ei saa pinnoittaa; |
| --- | --- |

6.2.3

sellaisia renkaita, joissa on näkyviä ylikuormituksen tai alipaineen aiheuttamia vaurioita, ei saa pinnoittaa;

| 6.2.4 | renkaita, joissa on näkyvissä jokin seuraavista vaurioista, ei saa hyväksyä pinnoitukseen: |
| --- | --- |

6.2.4

renkaita, joissa on näkyvissä jokin seuraavista vaurioista, ei saa hyväksyä pinnoitukseen:

| 6.2.4.1 | yleiset vauriot:






  a) | renkaan runkoon ulottuvat kumin murtumat, jotka eivät ole korjattavissa; |
| --- | --- | --- |

6.2.4.1

yleiset vauriot:

a)

renkaan runkoon ulottuvat kumin murtumat, jotka eivät ole korjattavissa;

| b) | renkaan rungon murtuminen; |
| --- | --- |

b)

renkaan rungon murtuminen;

| c) | öljyn tai kemikaalien aiheuttama huomattava vaurio; |
| --- | --- |

c)

öljyn tai kemikaalien aiheuttama huomattava vaurio;

| d) | renkaan jalkaosan vahvike vaurioitunut tai rikkoutunut; |
| --- | --- |

d)

renkaan jalkaosan vahvike vaurioitunut tai rikkoutunut;

| e) | aikaisemmat korjaukset vaurioille, jotka ylittävät määritellyt vaurioiden rajat — ks. 5.3 kohta; |
| --- | --- |

e)

aikaisemmat korjaukset vaurioille, jotka ylittävät määritellyt vaurioiden rajat — ks. 5.3 kohta;

| 6.2.4.2 | vauriot, jotka ylittävät määritellyt korjattavissa olevien vaurioiden rajat — ks. 5.3 kohta:






  a) | renkaan rungossa olevat reiät tai vauriot, jotka ovat aiheutuneet korjaukseen valmistelun jälkeen; |
| --- | --- | --- |

6.2.4.2

vauriot, jotka ylittävät määritellyt korjattavissa olevien vaurioiden rajat — ks. 5.3 kohta:

a)

renkaan rungossa olevat reiät tai vauriot, jotka ovat aiheutuneet korjaukseen valmistelun jälkeen;

| b) | liian lähellä toisiaan sijaitsevat erilaiset vauriot; |
| --- | --- |

b)

liian lähellä toisiaan sijaitsevat erilaiset vauriot;

| c) | sisävuorauksen huomattava huononeminen; |
| --- | --- |

c)

sisävuorauksen huomattava huononeminen;

| d) | renkaan jalkaosan vauriot; |
| --- | --- |

d)

renkaan jalkaosan vauriot;

| e) | näkyviin tulleet renkaan rungon koordit; |
| --- | --- |

e)

näkyviin tulleet renkaan rungon koordit;

| f) | irralliset koordit; |
| --- | --- |

f)

irralliset koordit;

| g) | vyön koordikerrosten irtoaminen; |
| --- | --- |

g)

vyön koordikerrosten irtoaminen;

| h) | pysyvästi muotoa muuttaneet tai kiertyneet (teräksiset) renkaan rungon koordit; |
| --- | --- |

h)

pysyvästi muotoa muuttaneet tai kiertyneet (teräksiset) renkaan rungon koordit;

| i) | kehän murtuminen renkaan jalkaosan yläpuolella; |
| --- | --- |

i)

kehän murtuminen renkaan jalkaosan yläpuolella;

| j) | ruostuneet teräskoordit tai renkaan jalkaosan langat. |
| --- | --- |

j)

ruostuneet teräskoordit tai renkaan jalkaosan langat.

| 6.3 | Valmistelu: |
| --- | --- |

6.3

Valmistelu:

| 6.3.1 | Karhennuksen jälkeen ja ennen uuden materiaalin kiinnittämistä jokainen rengas on tarkastettava perusteellisesti uudelleen ainakin ulkopuolelta, jotta varmistetaan edelleen renkaan sopivuus pinnoitukseen. |
| --- | --- |

6.3.1

Karhennuksen jälkeen ja ennen uuden materiaalin kiinnittämistä jokainen rengas on tarkastettava perusteellisesti uudelleen ainakin ulkopuolelta, jotta varmistetaan edelleen renkaan sopivuus pinnoitukseen.

| 6.3.2 | Koko se pinta, johon uusi materiaali kiinnitetään, on valmisteltava ilman ylikuumennusta. Karhennetussa pintarakenteessa ei saa olla syviä karhennusrepeymiä tai irtonaista materiaalia. |
| --- | --- |

6.3.2

Koko se pinta, johon uusi materiaali kiinnitetään, on valmisteltava ilman ylikuumennusta. Karhennetussa pintarakenteessa ei saa olla syviä karhennusrepeymiä tai irtonaista materiaalia.

| 6.3.3 | Jos käytetään ennalta vulkanoitua materiaalia, valmistellun alueen rajojen on täytettävä materiaalin valmistajan vaatimukset. |
| --- | --- |

6.3.3

Jos käytetään ennalta vulkanoitua materiaalia, valmistellun alueen rajojen on täytettävä materiaalin valmistajan vaatimukset.

| 6.3.4 | Karhennuksen aikana aiheutuneet vauriot eivät saa ylittää korjattavissa oleville vaurioille määriteltyjä rajoja (ks. 5.3 kohta), ja vauriot on korjattava. |
| --- | --- |

6.3.4

Karhennuksen aikana aiheutuneet vauriot eivät saa ylittää korjattavissa oleville vaurioille määriteltyjä rajoja (ks. 5.3 kohta), ja vauriot on korjattava.

| 6.3.5 | Karhennuksesta ristikudosrenkaille aiheutuvien vaurioiden on rajoituttava ulkorenkaan rungon lakikerroksen uloimpaan koordikerrokseen. Rungon koordikerrokseksi katsotaan ensimmäinen koordikerros, ellei puskurikerros ole varmuudella tunnistettavissa. Jos puskurikerros on asennettu, paikallisvauriot sallitaan. |
| --- | --- |

6.3.5

Karhennuksesta ristikudosrenkaille aiheutuvien vaurioiden on rajoituttava ulkorenkaan rungon lakikerroksen uloimpaan koordikerrokseen. Rungon koordikerrokseksi katsotaan ensimmäinen koordikerros, ellei puskurikerros ole varmuudella tunnistettavissa. Jos puskurikerros on asennettu, paikallisvauriot sallitaan.

| 6.3.6 | Vyörenkaiden vyön paikalliset karhennusvauriot sallitaan. Suurempien vaurioiden ollessa kyseessä koko vyön tai vyön osien korvaaminen sallitaan. Jos renkaaseen mahdollisesti asennettu ja varmuudella sellaiseksi tunnistettava suojaava puskurikerros vaurioituu, se voidaan poistaa eikä sitä tarvitse korvata uudella. |
| --- | --- |

6.3.6

Vyörenkaiden vyön paikalliset karhennusvauriot sallitaan. Suurempien vaurioiden ollessa kyseessä koko vyön tai vyön osien korvaaminen sallitaan. Jos renkaaseen mahdollisesti asennettu ja varmuudella sellaiseksi tunnistettava suojaava puskurikerros vaurioituu, se voidaan poistaa eikä sitä tarvitse korvata uudella.

| 6.3.7 | Avoimet teräsosat on käsiteltävä mahdollisimman nopeasti asianmukaisella materiaalilla kyseisen materiaalin valmistajan määrittelemällä tavalla. |
| --- | --- |

6.3.7

Avoimet teräsosat on käsiteltävä mahdollisimman nopeasti asianmukaisella materiaalilla kyseisen materiaalin valmistajan määrittelemällä tavalla.

| 6.4 | Pinnoitus: |
| --- | --- |

6.4

Pinnoitus:

| 6.4.1 | Pinnoittajan on varmistettava, että joko korjausmateriaalien (paikat mukaan luettuna) valmistaja tai toimittaja on vastuussa seuraavassa luetelluista seikoista:






  a) | kiinnitys‐ ja varastointimenetelmän (‐menetelmien) määrittely pinnoittajan pyynnöstä ja sen maan kansallisella kielellä, jossa materiaaleja tullaan käyttämään; |
| --- | --- | --- |

6.4.1

Pinnoittajan on varmistettava, että joko korjausmateriaalien (paikat mukaan luettuna) valmistaja tai toimittaja on vastuussa seuraavassa luetelluista seikoista:

a)

kiinnitys‐ ja varastointimenetelmän (‐menetelmien) määrittely pinnoittajan pyynnöstä ja sen maan kansallisella kielellä, jossa materiaaleja tullaan käyttämään;

| b) | niiden vauriorajojen määrittely, joissa materiaalit on suunniteltu käytettäväksi, pinnoittajan pyynnöstä ja sen maan kansallisella kielellä, jossa materiaaleja tullaan käyttämään; |
| --- | --- |

b)

niiden vauriorajojen määrittely, joissa materiaalit on suunniteltu käytettäväksi, pinnoittajan pyynnöstä ja sen maan kansallisella kielellä, jossa materiaaleja tullaan käyttämään;

| c) | sen varmistaminen, että renkaiden vahvistetut paikat, jos niitä käytetään oikealla tavalla renkaiden runkojen korjauksissa, ovat käyttötarkoitukseensa sopivia; |
| --- | --- |

c)

sen varmistaminen, että renkaiden vahvistetut paikat, jos niitä käytetään oikealla tavalla renkaiden runkojen korjauksissa, ovat käyttötarkoitukseensa sopivia;

| d) | sen varmistaminen, että paikat kestävät paineen, joka on kaksi kertaa niin suuri kuin renkaiden valmistajan ilmoittama enimmäistäyttöpaine; |
| --- | --- |

d)

sen varmistaminen, että paikat kestävät paineen, joka on kaksi kertaa niin suuri kuin renkaiden valmistajan ilmoittama enimmäistäyttöpaine;

| e) | sen varmistaminen, että muut korjausmateriaalit sopivat aiottuun käyttötarkoitukseen. |
| --- | --- |

e)

sen varmistaminen, että muut korjausmateriaalit sopivat aiottuun käyttötarkoitukseen.

| 6.4.2 | Pinnoittaja on vastuussa siitä, että korjausmateriaaleja käytetään oikealla tavalla, ja sen varmistamisesta, että korjauksessa ei tapahdu virheitä, jotka saattavat vaikuttaa renkaan tyydyttävään käyttöikään. |
| --- | --- |

6.4.2

Pinnoittaja on vastuussa siitä, että korjausmateriaaleja käytetään oikealla tavalla, ja sen varmistamisesta, että korjauksessa ei tapahdu virheitä, jotka saattavat vaikuttaa renkaan tyydyttävään käyttöikään.

| 6.4.3 | Alue vyökudosrenkaan sivupinnan tai olakkeen vahvistetun korjauksen ympärillä saa hieman pullistua, kun rengas asennetaan paikalleen ja täytetään suositeltuun käyttöpaineeseen. Korjauksissa on käytettävä vahvistettuja korjausmateriaaleja, jotka ovat fyysisiltä ominaisuuksiltaan sellaisia, että ne rajoittavat pullistuman korkeuden enintään 4 millimetriin. |
| --- | --- |

6.4.3

Alue vyökudosrenkaan sivupinnan tai olakkeen vahvistetun korjauksen ympärillä saa hieman pullistua, kun rengas asennetaan paikalleen ja täytetään suositeltuun käyttöpaineeseen. Korjauksissa on käytettävä vahvistettuja korjausmateriaaleja, jotka ovat fyysisiltä ominaisuuksiltaan sellaisia, että ne rajoittavat pullistuman korkeuden enintään 4 millimetriin.

| 6.4.4 | Pinnoittajan on varmistettava, että joko kulutuspinnan ja sivupinnan materiaalin valmistaja tai toimittaja antaa eritelmät materiaalin varastointi‐ ja käyttöolosuhteista materiaalin ominaisuuksien takaamiseksi. Pinnoittajan pyynnöstä nämä tiedot on annettava sen maan kansallisella kielellä, jossa materiaaleja tullaan käyttämään. |
| --- | --- |

6.4.4

Pinnoittajan on varmistettava, että joko kulutuspinnan ja sivupinnan materiaalin valmistaja tai toimittaja antaa eritelmät materiaalin varastointi‐ ja käyttöolosuhteista materiaalin ominaisuuksien takaamiseksi. Pinnoittajan pyynnöstä nämä tiedot on annettava sen maan kansallisella kielellä, jossa materiaaleja tullaan käyttämään.

| 6.4.5 | Pinnoittajan on varmistettava, että korjausmateriaali ja/tai ‐yhdiste vahvistetaan valmistajan tai toimittajan todistuksessa. Materiaaliyhdisteen on oltava sopiva renkaan aiottuun käyttötarkoitukseen. |
| --- | --- |

6.4.5

Pinnoittajan on varmistettava, että korjausmateriaali ja/tai ‐yhdiste vahvistetaan valmistajan tai toimittajan todistuksessa. Materiaaliyhdisteen on oltava sopiva renkaan aiottuun käyttötarkoitukseen.

| 6.4.6 | Käsitelty rengas on vulkanoitava mahdollisimman pian kaikkien korjausten ja kokoamistoimenpiteiden jälkeen ja viimeistään materiaalin valmistajan eritelmien mukaisessa ajassa. |
| --- | --- |

6.4.6

Käsitelty rengas on vulkanoitava mahdollisimman pian kaikkien korjausten ja kokoamistoimenpiteiden jälkeen ja viimeistään materiaalin valmistajan eritelmien mukaisessa ajassa.

| 6.4.7 | Rengasta on vulkanoitava käytetyille materiaaleille ja käsittelylaitteille soveltuvan ja määritellyn ajan niille soveltuvassa ja määritellyssä lämpötilassa ja paineessa. Valun mittojen on oltava sopivat uuden materiaalin paksuuteen ja karhennetun renkaan kokoon. |
| --- | --- |

6.4.7

Rengasta on vulkanoitava käytetyille materiaaleille ja käsittelylaitteille soveltuvan ja määritellyn ajan niille soveltuvassa ja määritellyssä lämpötilassa ja paineessa. Valun mittojen on oltava sopivat uuden materiaalin paksuuteen ja karhennetun renkaan kokoon.

| 6.4.8 | Alkuperäisen materiaalin paksuuden karhennuksen jälkeen ja uuden materiaalin keskimääräisen paksuuden kulutuskuvion alla pinnoituksen jälkeen on oltava 6.4.8.1 ja 6.4.8.2 kohdassa annettujen arvojen mukaisia. |
| --- | --- |

6.4.8

Alkuperäisen materiaalin paksuuden karhennuksen jälkeen ja uuden materiaalin keskimääräisen paksuuden kulutuskuvion alla pinnoituksen jälkeen on oltava 6.4.8.1 ja 6.4.8.2 kohdassa annettujen arvojen mukaisia.

| 6.4.8.1 | Vyökudosrenkaat (mm):
  3 ≤ (A+B) ≤ 13 (vähintään 3,0 mm; enintään 13,0 mm)
  A ≥ 2 (vähintään 2,0 mm)
  B ≥ 0 (vähintään 0,0 mm)










  P.D. | = | Kuvion syvyys. |
| --- | --- | --- | --- |
| X | = | Karhennuslinja. |
| A | = | Uuden materiaalin keskimääräinen paksuus kuvion alla. |
| B | = | Alkuperäisen materiaalin vähimmäispaksuus vyön yläpuolella karhennuksen jälkeen. |

6.4.8.1

Vyökudosrenkaat (mm):

3 ≤ (A+B) ≤ 13 (vähintään 3,0 mm; enintään 13,0 mm)

A ≥ 2 (vähintään 2,0 mm)

B ≥ 0 (vähintään 0,0 mm)

Image

P.D.

=

Kuvion syvyys.

X

=

Karhennuslinja.

A

=

Uuden materiaalin keskimääräinen paksuus kuvion alla.

B

=

Alkuperäisen materiaalin vähimmäispaksuus vyön yläpuolella karhennuksen jälkeen.

| 6.4.8.2 | Ristikudosrenkaat:
  Alkuperäisen materiaalin paksuuden puskurikerroksen yläpuolella on oltava ≥ 0,80 mm.
  Uuden materiaalin keskimääräisen paksuuden karhennuslinjan yläpuolella on oltava ≥ 2,00 mm.
  Alkuperäisen ja uuden materiaalin yhteenlasketun paksuuden kulutuskuvion urien pohjan alapuolella on oltava ≥ 3,00 mm ja ≤ 13,00 mm. |
| --- | --- |

6.4.8.2

Ristikudosrenkaat:

Alkuperäisen materiaalin paksuuden puskurikerroksen yläpuolella on oltava ≥ 0,80 mm.

Uuden materiaalin keskimääräisen paksuuden karhennuslinjan yläpuolella on oltava ≥ 2,00 mm.

Alkuperäisen ja uuden materiaalin yhteenlasketun paksuuden kulutuskuvion urien pohjan alapuolella on oltava ≥ 3,00 mm ja ≤ 13,00 mm.

| 6.4.9 | Pinnoitetun renkaan huoltokuvauksessa ei saa esiintyä korkeampaa nopeustunnusta eikä kuormitusindeksiä kuin alkuperäisen, ensimmäistä kertaa pinnoitettavan renkaan huoltokuvauksessa, ellei alkuperäisen, ensimmäisen käyttöiän renkaan valmistajalle ole myönnetty hyväksyntää saman rungon käyttämiseksi tarkistetun huoltokuvauksen mukaisesti.
  Hyväksyntäviranomaisen on toimitettava tieto alkuperäisen, ensimmäistä kertaa pinnoitettavan renkaan rungon uudelleenluokittelusta tällä tavoin pinnoituslaitoksen vapaasti saataville, ja siitä on ilmoitettava vuoden 1958 sopimuksen muille sopimuspuolille (ks. pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymistä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevia ehtoja koskevan sopimuksen 5 artikla — asiakirja E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2).
  Tämän tiedon ilmoittamiseen on käytettävä säännön N:o 54 liitteessä 1 esitettyä standardilomaketta. |
| --- | --- |

6.4.9

Pinnoitetun renkaan huoltokuvauksessa ei saa esiintyä korkeampaa nopeustunnusta eikä kuormitusindeksiä kuin alkuperäisen, ensimmäistä kertaa pinnoitettavan renkaan huoltokuvauksessa, ellei alkuperäisen, ensimmäisen käyttöiän renkaan valmistajalle ole myönnetty hyväksyntää saman rungon käyttämiseksi tarkistetun huoltokuvauksen mukaisesti.

Hyväksyntäviranomaisen on toimitettava tieto alkuperäisen, ensimmäistä kertaa pinnoitettavan renkaan rungon uudelleenluokittelusta tällä tavoin pinnoituslaitoksen vapaasti saataville, ja siitä on ilmoitettava vuoden 1958 sopimuksen muille sopimuspuolille (ks. pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymistä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevia ehtoja koskevan sopimuksen 5 artikla — asiakirja E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2).

Tämän tiedon ilmoittamiseen on käytettävä säännön N:o 54 liitteessä 1 esitettyä standardilomaketta.

| 6.4.10 | Edellä 6.4.9 kohdassa tarkoitettu huoltokuvauksen uudelleenluokittelu sallitaan ainoastaan alkuperäisen renkaan ensimmäistä pinnoitusta varten.
  Aiemmin pinnoitettujen renkaiden nopeustunnusta ja kuormitusindeksiä ei saa korottaa käytetyssä ulkorenkaassa näkyvän nopeustunnuksen ja kuormitusindeksin yläpuolelle. |
| --- | --- |

6.4.10

Edellä 6.4.9 kohdassa tarkoitettu huoltokuvauksen uudelleenluokittelu sallitaan ainoastaan alkuperäisen renkaan ensimmäistä pinnoitusta varten.

Aiemmin pinnoitettujen renkaiden nopeustunnusta ja kuormitusindeksiä ei saa korottaa käytetyssä ulkorenkaassa näkyvän nopeustunnuksen ja kuormitusindeksin yläpuolelle.

| 6.5 | Tarkastus: |
| --- | --- |

6.5

Tarkastus:

| 6.5.1 | Vulkanoinnin jälkeen, kun renkaassa on vielä lämpöä, kaikki pinnoitetut renkaat on tarkastettava sen varmistamiseksi, ettei niissä ole mitään näkyviä vikoja. Pinnoituksen aikana tai sen jälkeen rengas on täytettävä ilmalla vähintään 1,5 baarin paineeseen tarkastusta varten. Jos renkaan profiilissa on näkyviä vikoja (esimerkiksi rakkuloita, painanteita), rengas on tarkastettava huolellisesti sen määrittämiseksi, mistä viat johtuvat. |
| --- | --- |

6.5.1

Vulkanoinnin jälkeen, kun renkaassa on vielä lämpöä, kaikki pinnoitetut renkaat on tarkastettava sen varmistamiseksi, ettei niissä ole mitään näkyviä vikoja. Pinnoituksen aikana tai sen jälkeen rengas on täytettävä ilmalla vähintään 1,5 baarin paineeseen tarkastusta varten. Jos renkaan profiilissa on näkyviä vikoja (esimerkiksi rakkuloita, painanteita), rengas on tarkastettava huolellisesti sen määrittämiseksi, mistä viat johtuvat.

| 6.5.2 | Ennen pinnoitusta, pinnoituksen aikana tai sen jälkeen renkaan rakenteen yhtenäisyys on tarkastettava vähintään kerran sopivalla tarkastusmenetelmällä. |
| --- | --- |

6.5.2

Ennen pinnoitusta, pinnoituksen aikana tai sen jälkeen renkaan rakenteen yhtenäisyys on tarkastettava vähintään kerran sopivalla tarkastusmenetelmällä.

| 6.5.3 | Laadunvalvontatarkoituksia varten osa pinnoitetuista renkaista on tarkastettava rikkovalla tai rikkomattomalla testausmenettelyllä. Tarkastettujen renkaiden määrä ja tarkastusten tulokset on kirjattava ylös. |
| --- | --- |

6.5.3

Laadunvalvontatarkoituksia varten osa pinnoitetuista renkaista on tarkastettava rikkovalla tai rikkomattomalla testausmenettelyllä. Tarkastettujen renkaiden määrä ja tarkastusten tulokset on kirjattava ylös.

| 6.5.4 | Pinnoituksen jälkeen pinnoitetun renkaan mittojen tämän säännön liitteen 6 mukaisesti mitattuna on vastattava mittoja, jotka on laskettu joko tämän säännön 7 kohdan menettelyjen tai liitteen 5 menettelyjen mukaisesti. On huomattava, että pinnoitetun renkaan enimmäisulkohalkaisija saa olla enintään 1,5 prosenttia suurempi kuin säännössä N:o 54 sallittu uuden, alkuperäisen renkaan enimmäisulkohalkaisija. |
| --- | --- |

6.5.4

Pinnoituksen jälkeen pinnoitetun renkaan mittojen tämän säännön liitteen 6 mukaisesti mitattuna on vastattava mittoja, jotka on laskettu joko tämän säännön 7 kohdan menettelyjen tai liitteen 5 menettelyjen mukaisesti. On huomattava, että pinnoitetun renkaan enimmäisulkohalkaisija saa olla enintään 1,5 prosenttia suurempi kuin säännössä N:o 54 sallittu uuden, alkuperäisen renkaan enimmäisulkohalkaisija.

| 6.6 | Suorituskykytesti: |
| --- | --- |

6.6

Suorituskykytesti:

| 6.6.1 | Tämän säännön vaatimusten mukaisesti pinnoitettujen renkaiden on pystyttävä täyttämään tämän säännön liitteessä 7 määritellyn kuormituksen‐/nopeudensietotestin vaatimukset. |
| --- | --- |

6.6.1

Tämän säännön vaatimusten mukaisesti pinnoitettujen renkaiden on pystyttävä täyttämään tämän säännön liitteessä 7 määritellyn kuormituksen‐/nopeudensietotestin vaatimukset.

| 6.6.2 | Pinnoitetun renkaan, jossa kuormituksen‐/nopeudensietotestin jälkeen ei ole havaittavissa kulutuspinnan irtoamista, koordikerrosten irtoamista, koordien irtoamista, palojen irtoamista tai rikkinäisiä koordeja, katsotaan suoriutuneen testistä hyväksyttävästi. |
| --- | --- |

6.6.2

Pinnoitetun renkaan, jossa kuormituksen‐/nopeudensietotestin jälkeen ei ole havaittavissa kulutuspinnan irtoamista, koordikerrosten irtoamista, koordien irtoamista, palojen irtoamista tai rikkinäisiä koordeja, katsotaan suoriutuneen testistä hyväksyttävästi.

| 6.6.3 | Renkaan ulkohalkaisijan arvo kuusi tuntia kuormituksen‐/nopeudensietotestin jälkeen mitattuna saa erota enintään ± 3,5 prosenttia ennen testiä mitatun ulkohalkaisijan arvosta. |
| --- | --- |

6.6.3

Renkaan ulkohalkaisijan arvo kuusi tuntia kuormituksen‐/nopeudensietotestin jälkeen mitattuna saa erota enintään ± 3,5 prosenttia ennen testiä mitatun ulkohalkaisijan arvosta.

7.   ERITELMÄT

| 7.1 | Tämän säännön vaatimusten mukaisesti pinnoitettujen renkaiden on täytettävä seuraavat mitat: |
| --- | --- |

7.1

Tämän säännön vaatimusten mukaisesti pinnoitettujen renkaiden on täytettävä seuraavat mitat:

| 7.1.1 | Poikkileikkauksen leveys |
| --- | --- |

7.1.1

Poikkileikkauksen leveys

| 7.1.1.1 | Poikkileikkauksen leveys on laskettava seuraavalla kaavalla:
  S = S1 + K (A – A1)
  jossa






  S | on poikkileikkauksen tosiasiallinen leveys millimetreinä testivanteella mitattuna, |
| --- | --- | --- |
| S1 | on mittausvanteeseen viittaava ’poikkileikkauksen teoreettisen leveyden’ arvo sellaisena kuin se esitetään pinnoittajan kyseiselle renkaalle määrittämässä kansainvälisessä rengasstandardissa, |
| A | on testausvanteen leveys millimetreinä, |
| A1 | on mittausvanteen leveys millimetreinä sellaisena kuin se esitetään pinnoittajan kyseiselle renkaalle määrittämässä kansainvälisessä rengasstandardissa, |
| K | on kerroin, jonka oletetaan vastaavan arvoa 0,4. |

7.1.1.1

Poikkileikkauksen leveys on laskettava seuraavalla kaavalla:

S = S1 + K (A – A1)

jossa

S

on poikkileikkauksen tosiasiallinen leveys millimetreinä testivanteella mitattuna,

S1

on mittausvanteeseen viittaava ’poikkileikkauksen teoreettisen leveyden’ arvo sellaisena kuin se esitetään pinnoittajan kyseiselle renkaalle määrittämässä kansainvälisessä rengasstandardissa,

A

on testausvanteen leveys millimetreinä,

A1

on mittausvanteen leveys millimetreinä sellaisena kuin se esitetään pinnoittajan kyseiselle renkaalle määrittämässä kansainvälisessä rengasstandardissa,

K

on kerroin, jonka oletetaan vastaavan arvoa 0,4.

| 7.1.2 | Ulkohalkaisija |
| --- | --- |

7.1.2

Ulkohalkaisija

| 7.1.2.1 | Pinnoitetun renkaan teoreettinen ulkohalkaisija on laskettava seuraavalla kaavalla:
  D = d + 2H
  jossa






  D | on teoreettinen ulkohalkaisija millimetreinä, |
| --- | --- | --- |
| d | on 2.21.3 kohdassa määritelty tavanomainen luku millimetreinä, |
| H | on poikkileikkauksen nimelliskorkeus millimetreinä ja vastaa arvoa Sn kerrottuna 0,01 Ra:lla |

7.1.2.1

Pinnoitetun renkaan teoreettinen ulkohalkaisija on laskettava seuraavalla kaavalla:

D = d + 2H

jossa

D

on teoreettinen ulkohalkaisija millimetreinä,

d

on 2.21.3 kohdassa määritelty tavanomainen luku millimetreinä,

H

on poikkileikkauksen nimelliskorkeus millimetreinä ja vastaa arvoa Sn kerrottuna 0,01 Ra:lla

jossa

| Sn | on poikkileikkauksen nimellisleveys millimetreinä, |
| --- | --- |
| Ra | on poikkileikkaussuhde. |

Sn

on poikkileikkauksen nimellisleveys millimetreinä,

Ra

on poikkileikkaussuhde.

Kaikkien edellä mainittujen tunnusten on oltava samassa muodossa kuin ne esitetään renkaan kokomerkinnässä renkaan sivupinnassa 3.2.2 kohdan vaatimusten ja 2.21 kohdan määritelmän mukaisesti.

| 7.1.2.2 | Niiden renkaiden ulkohalkaisija, joiden merkintä annetaan Euroopan talouskomission säännön N:o 54 liitteen 5 taulukoiden ensimmäisessä sarakkeessa, on kuitenkin kyseisissä taulukoissa annettu ulkohalkaisija. |
| --- | --- |

7.1.2.2

Niiden renkaiden ulkohalkaisija, joiden merkintä annetaan Euroopan talouskomission säännön N:o 54 liitteen 5 taulukoiden ensimmäisessä sarakkeessa, on kuitenkin kyseisissä taulukoissa annettu ulkohalkaisija.

| 7.1.3 | Pinnoitettujen renkaiden mittausmenetelmä |
| --- | --- |

7.1.3

Pinnoitettujen renkaiden mittausmenetelmä

| 7.1.3.1 | Pinnoitettujen renkaiden mitat on mitattava tämän säännön liitteessä 6 vahvistettujen menettelyjen mukaisesti. |
| --- | --- |

7.1.3.1

Pinnoitettujen renkaiden mitat on mitattava tämän säännön liitteessä 6 vahvistettujen menettelyjen mukaisesti.

| 7.1.4 | Poikkileikkauksen leveyttä koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

7.1.4

Poikkileikkauksen leveyttä koskevat vaatimukset

| 7.1.4.1 | Tosiasiallinen kokonaisleveys saa olla pienempi kuin 7.1 kohdassa määritetty poikkileikkauksen leveys (määritetyt poikkileikkauksen leveydet). |
| --- | --- |

7.1.4.1

Tosiasiallinen kokonaisleveys saa olla pienempi kuin 7.1 kohdassa määritetty poikkileikkauksen leveys (määritetyt poikkileikkauksen leveydet).

| 7.1.4.2 | Tosiasiallinen kokonaisleveys saa myös ylittää 7.1 kohdassa määritetyn arvon (määritetyt arvot) | 4 prosentilla, jos on kyse vyökudosrenkaista, ja |
| --- | --- | --- |

7.1.4.2

Tosiasiallinen kokonaisleveys saa myös ylittää 7.1 kohdassa määritetyn arvon (määritetyt arvot)

4 prosentilla, jos on kyse vyökudosrenkaista, ja

| | 8 prosentilla, jos on kyse ristikudos‐ tai ristikudosvyörenkaista. |
| --- | --- |

8 prosentilla, jos on kyse ristikudos‐ tai ristikudosvyörenkaista.

Niiden renkaiden osalta, joiden poikkileikkauksen leveys on yli 305 mm ja jotka on tarkoitettu kaksoisasennukseen, nimellisarvo saa ylittyä (nimellisarvot saavat ylittyä) enintään

| | 2 prosentilla, jos on kyse vyökudosrenkaista, ja |
| --- | --- |

2 prosentilla, jos on kyse vyökudosrenkaista, ja

| | 4 prosentilla, jos on kyse ristikudos‐ tai ristikudosvyörenkaista. |
| --- | --- |

4 prosentilla, jos on kyse ristikudos‐ tai ristikudosvyörenkaista.

| 7.1.5 | Ulkohalkaisijaa koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

7.1.5

Ulkohalkaisijaa koskevat vaatimukset

| 7.1.5.1 | Pinnoitetun renkaan tosiasiallinen ulkohalkaisija ei saa olla seuraavalla kaavalla saatujen Dmin‐ ja Dmax-arvojen ulkopuolella:
  Dmin = d + (2H x a)
  Dmax = 1,015 x [d + (2H x b)]
  jossa |
| --- | --- |

7.1.5.1

Pinnoitetun renkaan tosiasiallinen ulkohalkaisija ei saa olla seuraavalla kaavalla saatujen Dmin‐ ja Dmax-arvojen ulkopuolella:

Dmin = d + (2H x a)

Dmax = 1,015 x [d + (2H x b)]

jossa

| 7.1.5.1.1 | niiden kokojen osalta, joita ei ole annettu tämän säännön liitteen 5 taulukoissa, sovelletaan 7.1.2.1 kohdassa esitettyjä H:n ja d:n määritelmiä; |
| --- | --- |

7.1.5.1.1

niiden kokojen osalta, joita ei ole annettu tämän säännön liitteen 5 taulukoissa, sovelletaan 7.1.2.1 kohdassa esitettyjä H:n ja d:n määritelmiä;

| 7.1.5.1.2 | edellä 7.1.2.2 kohdassa mainittujen kokojen osalta
  H = 0,5 (D – d)
  jossa D on kyseiselle koolle edellä mainituissa taulukoissa annettu ulkohalkaisija ja d on kyseiselle koolle edellä mainituissa taulukoissa annettu vanteen nimellishalkaisija; |
| --- | --- |

7.1.5.1.2

edellä 7.1.2.2 kohdassa mainittujen kokojen osalta

H = 0,5 (D – d)

jossa D on kyseiselle koolle edellä mainituissa taulukoissa annettu ulkohalkaisija ja d on kyseiselle koolle edellä mainituissa taulukoissa annettu vanteen nimellishalkaisija;

| 7.1.5.1.3 | kerroin a = 0,97; |
| --- | --- |

7.1.5.1.3

kerroin a = 0,97;

| 7.1.5.1.4 | kerroin b on | Vyörenkaat | Ristikudos‐ ja ristikudosvyörenkaat |
| --- | --- | --- | --- |
| normaalikäyttöön tarkoitetuille renkaille | 1,04 | 1,07 |
| erikoiskäyttöön tarkoitetuille renkaille | 1,06 | 1,09 |

7.1.5.1.4

kerroin b on

Vyörenkaat

Ristikudos‐ ja ristikudosvyörenkaat

normaalikäyttöön tarkoitetuille renkaille

1,04

1,07

erikoiskäyttöön tarkoitetuille renkaille

1,06

1,09

| 7.1.5.2 | Talvirenkaiden osalta 7.1.5.1 kohdassa laskettu enimmäisulkohalkaisija (Dmax) saa ylittyä enintään 1 prosentilla. |
| --- | --- |

7.1.5.2

Talvirenkaiden osalta 7.1.5.1 kohdassa laskettu enimmäisulkohalkaisija (Dmax) saa ylittyä enintään 1 prosentilla.

8.   HYVÄKSYNNÄN MUUTTAMINEN

| 8.1 | Kaikista pinnoituslaitosta koskevista muutoksista, joilla on vaikutusta pinnoituslaitoksen hyväksyntähakemuksessa (ks. 4 kohta) antamiin tietoihin, on ilmoitettava pinnoituslaitoksen hyväksyneelle hyväksyntäviranomaiselle. Tämän jälkeen kyseinen viranomainen voi joko |
| --- | --- |

8.1

Kaikista pinnoituslaitosta koskevista muutoksista, joilla on vaikutusta pinnoituslaitoksen hyväksyntähakemuksessa (ks. 4 kohta) antamiin tietoihin, on ilmoitettava pinnoituslaitoksen hyväksyneelle hyväksyntäviranomaiselle. Tämän jälkeen kyseinen viranomainen voi joko

| 8.1.1 | katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että pinnoituslaitos joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset, tai |
| --- | --- |

8.1.1

katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että pinnoituslaitos joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset, tai

| 8.1.2 | vaatia hyväksynnän uudelleentarkastelua. |
| --- | --- |

8.1.2

vaatia hyväksynnän uudelleentarkastelua.

| 8.2 | Hyväksynnän vahvistaminen tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan tiedoksi 5.7 kohdassa tarkoitetulla menettelyllä tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille. |
| --- | --- |

8.2

Hyväksynnän vahvistaminen tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan tiedoksi 5.7 kohdassa tarkoitetulla menettelyllä tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille.

9.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettelyjen on vastattava sopimuksen lisäyksessä 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) vahvistettuja menettelyjä, ja seuraavassa esitettyjen vaatimusten on täytyttävä:

| 9.1 | Tämän säännön mukaisesti hyväksytyn pinnoituslaitoksen on täytettävä 6 kohdassa asetetut vaatimukset. |
| --- | --- |

9.1

Tämän säännön mukaisesti hyväksytyn pinnoituslaitoksen on täytettävä 6 kohdassa asetetut vaatimukset.

| 9.2 | Hyväksynnän haltijan on varmistettava, että kunkin tuotantovuoden aikana tasaisin väliajoin tarkastetaan ja testataan tämän säännön mukaisesti vähintään seuraavassa esitetty, tuotettavaa sarjaa edustava määrä renkaita: |
| --- | --- |

9.2

Hyväksynnän haltijan on varmistettava, että kunkin tuotantovuoden aikana tasaisin väliajoin tarkastetaan ja testataan tämän säännön mukaisesti vähintään seuraavassa esitetty, tuotettavaa sarjaa edustava määrä renkaita:

| 9.2.1 | 0,01 prosenttia vuosittaisesta kokonaistuotannosta, kuitenkin vähintään 2 mutta ei välttämättä enemmän kuin 10 rengasta. |
| --- | --- |

9.2.1

0,01 prosenttia vuosittaisesta kokonaistuotannosta, kuitenkin vähintään 2 mutta ei välttämättä enemmän kuin 10 rengasta.

| 9.3 | Jos 9.2 kohdassa esitetyt vaatimukset täytetään hyväksyntäviranomaisen toimesta tai tämän valvonnan alaisena, tuloksia voidaan käyttää osana 9.4 kohdassa esitettyjen vaatimusten täyttämistä tai niiden sijaan. |
| --- | --- |

9.3

Jos 9.2 kohdassa esitetyt vaatimukset täytetään hyväksyntäviranomaisen toimesta tai tämän valvonnan alaisena, tuloksia voidaan käyttää osana 9.4 kohdassa esitettyjen vaatimusten täyttämistä tai niiden sijaan.

| 9.4 | Pinnoituslaitoksen hyväksynyt viranomainen saa milloin tahansa tarkastaa kussakin laitoksessa sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Tyyppihyväksyntäviranomainen ottaa kustakin laitoksesta sattumanvaraisesti näytteitä kunkin tuotantovuoden aikana, ja vähintään seuraavassa esitetty, tuotettavaa sarjaa edustava määrä renkaita tarkastetaan ja testataan tämän säännön mukaisesti: |
| --- | --- |

9.4

Pinnoituslaitoksen hyväksynyt viranomainen saa milloin tahansa tarkastaa kussakin laitoksessa sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Tyyppihyväksyntäviranomainen ottaa kustakin laitoksesta sattumanvaraisesti näytteitä kunkin tuotantovuoden aikana, ja vähintään seuraavassa esitetty, tuotettavaa sarjaa edustava määrä renkaita tarkastetaan ja testataan tämän säännön mukaisesti:

| 9.4.1 | 0,01 prosenttia vuosittaisesta kokonaistuotannosta, kuitenkin vähintään 2 mutta ei välttämättä enemmän kuin 10 rengasta. |
| --- | --- |

9.4.1

0,01 prosenttia vuosittaisesta kokonaistuotannosta, kuitenkin vähintään 2 mutta ei välttämättä enemmän kuin 10 rengasta.

| 9.5 | Edellä 9.4 kohdassa esitetyillä testeillä ja tarkastuksilla voidaan korvata 9.2 kohdan testit ja tarkastukset. |
| --- | --- |

9.5

Edellä 9.4 kohdassa esitetyillä testeillä ja tarkastuksilla voidaan korvata 9.2 kohdan testit ja tarkastukset.

10.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

| 10.1 | Pinnoituslaitokselle tämän säännön mukaisesti myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos 9 kohdan vaatimukset eivät täyty tai jos pinnoituslaitos taikka kyseisen laitoksen tuottamat pinnoitetut renkaat eivät täytä 9 kohdan vaatimuksia. |
| --- | --- |

10.1

Pinnoituslaitokselle tämän säännön mukaisesti myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos 9 kohdan vaatimukset eivät täyty tai jos pinnoituslaitos taikka kyseisen laitoksen tuottamat pinnoitetut renkaat eivät täytä 9 kohdan vaatimuksia.

| 10.2 | Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. |
| --- | --- |

10.2

Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

11.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

Pinnoituslaitokselle hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle on ilmoitettava, jos laitoksen toiminta ja tämän säännön mukaisesti hyväksytty pinnoitettujen renkaiden tuotanto lopetetaan. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

12.   HYVÄKSYNTÄTESTIEN SUORITTAMISESTA VASTAAVIEN TEKNISTEN TUTKIMUSLAITOSTEN, TESTAUSLABORATORIOIDEN SEKÄ HALLINNOLLISTEN YKSIKÖIDEN NIMET JA OSOITTEET

| 12.1 | Tätä sääntöä soveltavien vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten ja tarvittaessa hyväksyttyjen testauslaboratorioiden sekä niiden hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille toimitetaan lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä tai hyväksynnän epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopettamisesta. |
| --- | --- |

12.1

Tätä sääntöä soveltavien vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten ja tarvittaessa hyväksyttyjen testauslaboratorioiden sekä niiden hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille toimitetaan lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä tai hyväksynnän epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopettamisesta.

| 12.2 | Tätä sääntöä soveltavat vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolet voivat käyttää rengasvalmistajien tai pinnoituslaitosten laboratorioita ja nimetä hyväksytyiksi testauslaboratorioiksi laboratoriot, jotka sijaitsevat joko kyseisen vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolen alueella tai toisen sopimuspuolen alueella sillä edellytyksellä, että jälkimmäisen sopimuspuolen toimivaltainen hallinnollinen yksikkö on etukäteen hyväksynyt tämän menettelyn. |
| --- | --- |

12.2

Tätä sääntöä soveltavat vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolet voivat käyttää rengasvalmistajien tai pinnoituslaitosten laboratorioita ja nimetä hyväksytyiksi testauslaboratorioiksi laboratoriot, jotka sijaitsevat joko kyseisen vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolen alueella tai toisen sopimuspuolen alueella sillä edellytyksellä, että jälkimmäisen sopimuspuolen toimivaltainen hallinnollinen yksikkö on etukäteen hyväksynyt tämän menettelyn.

| 12.3 | Jos vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuoli soveltaa 12.2 kohtaa, se voi niin halutessaan olla edustettuna testeissä. |
| --- | --- |

12.3

Jos vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuoli soveltaa 12.2 kohtaa, se voi niin halutessaan olla edustettuna testeissä.

LIITE 1

ILMOITUS

(Enimmäiskoko: A4 (210 x 297 mm))

Image

LIITE 2

HYVÄKSYNTÄMERKKI

Image

Edellä esitetty pinnoitettuun renkaaseen kiinnitetty hyväksyntämerkki osoittaa, että kyseinen pinnoituslaitos on hyväksytty Alankomaissa (E4) hyväksyntänumerolla 109R002439 ja että pinnoituslaitos täyttää tämän säännön vaatimukset, kun sääntö on alkuperäisessä muodossaan (00).

Hyväksyntänumero on sijoitettava ympyrän lähelle ja joko E-kirjaimen ylä‐ tai alapuolelle taikka sen oikealle tai vasemmalle puolelle. Hyväksyntänumeron muodostavien numeroiden on oltava E-kirjaimen samalla puolella ja samaan suuntaan suunnattuina. Roomalaisten numeroiden käyttämistä hyväksyntänumeroina on vältettävä, jotta niitä ei voitaisi sekoittaa muihin merkkeihin.

LIITE 3

PINNOITETUN RENKAAN MERKINNÄT

Image

| | MERKINTÖJEN VÄHIMMÄISKORKEUDET (mm) |
| --- | --- |
| | Renkaat, joiden vanteen halkaisija
  ≤ koodi 20 tai
  ≤ 508 mm
  tai joiden poikkileikkauksen leveys
  ≤ 235 mm tai ≤ 9" | Renkaat, joiden vanteen halkaisija
  > koodi 20 tai
  > 508 mm
  tai joiden poikkileikkauksen leveys
  > 235 mm tai > 9" |
| b | 6 | 9 |
| c | 4 |
| d | 6 |

MERKINTÖJEN VÄHIMMÄISKORKEUDET (mm)

Renkaat, joiden vanteen halkaisija

≤ koodi 20 tai

≤ 508 mm

tai joiden poikkileikkauksen leveys

≤ 235 mm tai ≤ 9"

Renkaat, joiden vanteen halkaisija

> koodi 20 tai

> 508 mm

tai joiden poikkileikkauksen leveys

> 235 mm tai > 9"

b

6

9

c

4

d

6

Edellä oleva esimerkki kuvaa seuraavanlaista pinnoitettua ilmarengasta:

poikkileikkauksen nimellisleveys on 295;

poikkileikkaussuhde on 80;

rengas edustaa vyökudosrakennetta (R);

vanteen nimellishalkaisija on 572 mm, jonka koodi on 22,5;

kantavuudet ovat 3 550 kg (yksittäisasennuksessa) ja 3 150 kg (kaksoisasennuksessa), jotka vastaavat tämän säännön liitteessä 4 esitettyjä kuormitusindeksejä 152 ja 148;

nimellisnopeustunnus on K (vertailunopeus 110 km/h),

rengasta voidaan käyttää vaihtoehtoisen huoltokuvauksen (ainutkertainen piste) mukaisesti nopeustunnuksella L (vertailunopeus 120 km/h); kantavuudet ovat 3 350 kg (yksittäisasennuksessa) ja 3 000 kg (kaksoisasennuksessa), jotka vastaavat tämän säännön liitteessä 4 esitettyjä kuormitusindeksejä 150 ja 146;

rengas on tarkoitettu käytettäväksi ilman sisäkumia (”TUBELESS”), ja rengas edustaa talvirengastyyppiä (”M+S”);

rengas on pinnoitettu viikolla 25, 26, 27 tai 28 vuonna 2003;

kuormituksen‐/nopeudensietotestiä varten rengas on täytettävä 620 kPa:n paineeseen, jonka PSI-tunnus on 90.

Rengasmerkinnän muodostavat merkinnät on järjestettävä seuraavassa esitetyllä tavalla ja seuraavassa esitettyyn järjestykseen:

| a) | kokomerkintä, josta käyvät ilmi poikkileikkauksen nimellisleveys, poikkileikkaussuhde, rakenteen tyypin tunnus (tarvittaessa) ja vanteen nimellishalkaisija, on ryhmiteltävä edellä olevan esimerkin mukaisesti, eli: 295/80 R 22,5; |
| --- | --- |

a)

kokomerkintä, josta käyvät ilmi poikkileikkauksen nimellisleveys, poikkileikkaussuhde, rakenteen tyypin tunnus (tarvittaessa) ja vanteen nimellishalkaisija, on ryhmiteltävä edellä olevan esimerkin mukaisesti, eli: 295/80 R 22,5;

| b) | huoltokuvaus, joka koostuu kuormitusindekseistä ja nopeustunnuksesta, on sijoitettava yhteen kokomerkinnän lähelle. Huoltokuvauksen merkintä voi olla joko ennen kokomerkintää tai sen jälkeen taikka sen ylä‐ tai alapuolella; |
| --- | --- |

b)

huoltokuvaus, joka koostuu kuormitusindekseistä ja nopeustunnuksesta, on sijoitettava yhteen kokomerkinnän lähelle. Huoltokuvauksen merkintä voi olla joko ennen kokomerkintää tai sen jälkeen taikka sen ylä‐ tai alapuolella;

| c) | tunnukset ”TUBELESS” ja ”M+S” voivat olla etäämpänä kokomerkinnän tunnuksesta; |
| --- | --- |

c)

tunnukset ”TUBELESS” ja ”M+S” voivat olla etäämpänä kokomerkinnän tunnuksesta;

| d) | merkintä ”RETREAD” voi olla etäämpänä kokomerkinnän tunnuksesta; |
| --- | --- |

d)

merkintä ”RETREAD” voi olla etäämpänä kokomerkinnän tunnuksesta;

| e) | jos tämän säännön 3.2.5 kohtaa sovelletaan, kuormitusindekseistä ja nopeustunnuksesta koostuva lisähuoltokuvaus (ainutkertainen piste) on esitettävä renkaan sivupinnalla olevan nimellishuoltokuvauksen lähellä ympyrän sisällä. |
| --- | --- |

e)

jos tämän säännön 3.2.5 kohtaa sovelletaan, kuormitusindekseistä ja nopeustunnuksesta koostuva lisähuoltokuvaus (ainutkertainen piste) on esitettävä renkaan sivupinnalla olevan nimellishuoltokuvauksen lähellä ympyrän sisällä.

LIITE 4

KUORMITUSINDEKSIEN JA NIITÄ VASTAAVIEN KANTAVUUKSIEN LUETTELO

| Kuormitusindeksi (LI) ja kantavuus (kg) |
| --- |
| LI | kg | LI | kg | LI | kg | LI | kg | LI | kg | LI | kg | LI | kg |
| 0 | 45 | 40 | 140 | 80 | 450 | 120 | 1 400 | 160 | 4 500 | 200 | 14 000 | 240 | 45 000 |
| 1 | 46,2 | 41 | 145 | 81 | 462 | 121 | 1 450 | 161 | 4 625 | 201 | 14 500 | 241 | 46 250 |
| 2 | 47,5 | 42 | 150 | 82 | 475 | 122 | 1 500 | 162 | 4 750 | 202 | 15 000 | 242 | 47 500 |
| 3 | 48,7 | 43 | 155 | 83 | 487 | 123 | 1 550 | 163 | 4 875 | 203 | 15 500 | 243 | 48 750 |
| 4 | 50 | 44 | 160 | 84 | 500 | 124 | 1 600 | 164 | 5 000 | 204 | 16 000 | 244 | 50 000 |
| 5 | 51,5 | 45 | 165 | 85 | 515 | 125 | 1 650 | 165 | 5 150 | 205 | 16 500 | 245 | 51 500 |
| 6 | 53 | 46 | 170 | 86 | 530 | 126 | 1 700 | 166 | 5 300 | 206 | 17 000 | 246 | 53 000 |
| 7 | 54,5 | 47 | 175 | 87 | 545 | 127 | 1 750 | 167 | 5 450 | 207 | 17 500 | 247 | 54 500 |
| 8 | 56 | 48 | 180 | 88 | 560 | 128 | 1 800 | 168 | 5 600 | 208 | 18 000 | 248 | 56 000 |
| 9 | 58 | 49 | 185 | 89 | 580 | 129 | 1 850 | 169 | 5 800 | 209 | 18 500 | 249 | 58 000 |
| 10 | 60 | 50 | 190 | 90 | 600 | 130 | 1 900 | 170 | 6 000 | 210 | 19 000 | 250 | 60 000 |
| 11 | 61,5 | 51 | 195 | 91 | 615 | 131 | 1 950 | 171 | 6 150 | 211 | 19 500 | 251 | 61 500 |
| 12 | 63 | 52 | 200 | 92 | 630 | 132 | 2 000 | 172 | 6 300 | 212 | 20 000 | 252 | 63 000 |
| 13 | 65 | 53 | 206 | 93 | 650 | 133 | 2 060 | 173 | 6 500 | 213 | 20 600 | 253 | 65 000 |
| 14 | 67 | 54 | 212 | 94 | 670 | 134 | 2 120 | 174 | 6 700 | 214 | 21 200 | 254 | 67 000 |
| 15 | 69 | 55 | 218 | 95 | 690 | 135 | 2 180 | 175 | 6 900 | 215 | 21 800 | 255 | 69 000 |
| 16 | 71 | 56 | 224 | 96 | 710 | 136 | 2 240 | 176 | 7 100 | 216 | 22 400 | 256 | 71 000 |
| 17 | 73 | 57 | 230 | 97 | 730 | 137 | 2 300 | 177 | 7 300 | 217 | 23 000 | 257 | 73 000 |
| 18 | 75 | 58 | 236 | 98 | 750 | 138 | 2 360 | 178 | 7 500 | 218 | 23 600 | 258 | 75 000 |
| 19 | 77,5 | 59 | 243 | 99 | 775 | 139 | 2 430 | 179 | 7 750 | 219 | 24 300 | 259 | 77 500 |
| 20 | 80 | 60 | 250 | 100 | 800 | 140 | 2 500 | 180 | 8 000 | 220 | 25 000 | 260 | 80 000 |
| 21 | 82,5 | 61 | 257 | 101 | 825 | 141 | 2 575 | 181 | 8 250 | 221 | 25 750 | 261 | 82 500 |
| 22 | 85 | 62 | 265 | 102 | 850 | 142 | 2 650 | 182 | 8 500 | 222 | 26 500 | 262 | 85 000 |
| 23 | 87,5 | 63 | 272 | 103 | 875 | 143 | 2 725 | 183 | 8 750 | 223 | 27 250 | 263 | 87 500 |
| 24 | 90 | 64 | 280 | 104 | 900 | 144 | 2 800 | 184 | 9 000 | 224 | 28 000 | 264 | 90 000 |
| 25 | 92,5 | 65 | 290 | 105 | 925 | 145 | 2 900 | 185 | 9 250 | 225 | 29 000 | 265 | 92 500 |
| 26 | 95 | 66 | 300 | 106 | 950 | 146 | 3 000 | 186 | 9 500 | 226 | 30 000 | 266 | 95 000 |
| 27 | 97,5 | 67 | 307 | 107 | 975 | 147 | 3 075 | 187 | 9 750 | 227 | 30 750 | 267 | 97 500 |
| 28 | 100 | 68 | 315 | 108 | 1 000 | 148 | 3 150 | 188 | 10 000 | 228 | 31 500 | 268 | 100 000 |
| 29 | 103 | 69 | 325 | 109 | 1 030 | 149 | 3 250 | 189 | 10 300 | 229 | 32 500 | 269 | 103 000 |
| 30 | 106 | 70 | 335 | 110 | 1 060 | 150 | 3 350 | 190 | 10 600 | 230 | 33 500 | 270 | 106 000 |
| 31 | 109 | 71 | 345 | 111 | 1 090 | 151 | 3 450 | 191 | 10 900 | 231 | 34 500 | 271 | 109 000 |
| 32 | 112 | 72 | 355 | 112 | 1 120 | 152 | 3 550 | 192 | 11 200 | 232 | 35 500 | 272 | 112 000 |
| 33 | 115 | 73 | 365 | 113 | 1 150 | 153 | 3 650 | 193 | 11 500 | 233 | 36 500 | 273 | 115 000 |
| 34 | 118 | 74 | 375 | 114 | 1 180 | 154 | 3 750 | 194 | 11 800 | 234 | 37 500 | 274 | 118 000 |
| 35 | 121 | 75 | 387 | 115 | 1 215 | 155 | 3 875 | 195 | 12 150 | 235 | 38 750 | 275 | 121 500 |
| 36 | 125 | 76 | 400 | 116 | 1 250 | 156 | 4 000 | 196 | 12 500 | 236 | 40 000 | 276 | 125 000 |
| 37 | 128 | 77 | 412 | 117 | 1 285 | 157 | 4 125 | 197 | 12 850 | 237 | 41 250 | 277 | 128 500 |
| 38 | 132 | 78 | 425 | 118 | 1 320 | 158 | 4 250 | 198 | 13 200 | 238 | 42 500 | 278 | 132 000 |
| 39 | 136 | 79 | 437 | 119 | 1 360 | 159 | 4 375 | 199 | 13 600 | 239 | 43 750 | 279 | 136 000 |

Kuormitusindeksi (LI) ja kantavuus (kg)

LI

kg

LI

kg

LI

kg

LI

kg

LI

kg

LI

kg

LI

kg

0

45

40

140

80

450

120

1 400

160

4 500

200

14 000

240

45 000

1

46,2

41

145

81

462

121

1 450

161

4 625

201

14 500

241

46 250

2

47,5

42

150

82

475

122

1 500

162

4 750

202

15 000

242

47 500

3

48,7

43

155

83

487

123

1 550

163

4 875

203

15 500

243

48 750

4

50

44

160

84

500

124

1 600

164

5 000

204

16 000

244

50 000

5

51,5

45

165

85

515

125

1 650

165

5 150

205

16 500

245

51 500

6

53

46

170

86

530

126

1 700

166

5 300

206

17 000

246

53 000

7

54,5

47

175

87

545

127

1 750

167

5 450

207

17 500

247

54 500

8

56

48

180

88

560

128

1 800

168

5 600

208

18 000

248

56 000

9

58

49

185

89

580

129

1 850

169

5 800

209

18 500

249

58 000

10

60

50

190

90

600

130

1 900

170

6 000

210

19 000

250

60 000

11

61,5

51

195

91

615

131

1 950

171

6 150

211

19 500

251

61 500

12

63

52

200

92

630

132

2 000

172

6 300

212

20 000

252

63 000

13

65

53

206

93

650

133

2 060

173

6 500

213

20 600

253

65 000

14

67

54

212

94

670

134

2 120

174

6 700

214

21 200

254

67 000

15

69

55

218

95

690

135

2 180

175

6 900

215

21 800

255

69 000

16

71

56

224

96

710

136

2 240

176

7 100

216

22 400

256

71 000

17

73

57

230

97

730

137

2 300

177

7 300

217

23 000

257

73 000

18

75

58

236

98

750

138

2 360

178

7 500

218

23 600

258

75 000

19

77,5

59

243

99

775

139

2 430

179

7 750

219

24 300

259

77 500

20

80

60

250

100

800

140

2 500

180

8 000

220

25 000

260

80 000

21

82,5

61

257

101

825

141

2 575

181

8 250

221

25 750

261

82 500

22

85

62

265

102

850

142

2 650

182

8 500

222

26 500

262

85 000

23

87,5

63

272

103

875

143

2 725

183

8 750

223

27 250

263

87 500

24

90

64

280

104

900

144

2 800

184

9 000

224

28 000

264

90 000

25

92,5

65

290

105

925

145

2 900

185

9 250

225

29 000

265

92 500

26

95

66

300

106

950

146

3 000

186

9 500

226

30 000

266

95 000

27

97,5

67

307

107

975

147

3 075

187

9 750

227

30 750

267

97 500

28

100

68

315

108

1 000

148

3 150

188

10 000

228

31 500

268

100 000

29

103

69

325

109

1 030

149

3 250

189

10 300

229

32 500

269

103 000

30

106

70

335

110

1 060

150

3 350

190

10 600

230

33 500

270

106 000

31

109

71

345

111

1 090

151

3 450

191

10 900

231

34 500

271

109 000

32

112

72

355

112

1 120

152

3 550

192

11 200

232

35 500

272

112 000

33

115

73

365

113

1 150

153

3 650

193

11 500

233

36 500

273

115 000

34

118

74

375

114

1 180

154

3 750

194

11 800

234

37 500

274

118 000

35

121

75

387

115

1 215

155

3 875

195

12 150

235

38 750

275

121 500

36

125

76

400

116

1 250

156

4 000

196

12 500

236

40 000

276

125 000

37

128

77

412

117

1 285

157

4 125

197

12 850

237

41 250

277

128 500

38

132

78

425

118

1 320

158

4 250

198

13 200

238

42 500

278

132 000

39

136

79

437

119

1 360

159

4 375

199

13 600

239

43 750

279

136 000

LIITE 5

RENKAAN KOKOMERKINTÄ JA MITAT (EUROOPAN TALOUSKOMISSION SÄÄNNÖN N:o 54 MUKAISESTI)

Näiden tietojen osalta viitataan Euroopan talouskomission säännön N:o 54 liitteeseen 5

Huom. Tämän säännön 6.5.4 kohdan mukaan pinnoitetun renkaan ulkohalkaisija saa kaikissa tapauksissa olla säännön N:o 54 liitteen 5 taulukoissa esitettyä arvoa suurempi (kuitenkin enintään 1,5 prosenttia suurempi).

LIITE 6

ILMARENKAIDEN MITTAUSMENETELMÄ

| 1. | Rengas on asennettava pinnoittajan määrittelemään testausvanteeseen ja täytettävä nimetyssä kansainvälisessä rengasstandardissa (ks. tämän säännön 4.1.4.7 kohta) mainittuun, kyseiselle rengaskoolle ja kuormitusindeksille määriteltyä enimmäiskantavuutta vastaavaan nimellistäyttöpaineeseen. |
| --- | --- |

1.

Rengas on asennettava pinnoittajan määrittelemään testausvanteeseen ja täytettävä nimetyssä kansainvälisessä rengasstandardissa (ks. tämän säännön 4.1.4.7 kohta) mainittuun, kyseiselle rengaskoolle ja kuormitusindeksille määriteltyä enimmäiskantavuutta vastaavaan nimellistäyttöpaineeseen.

| 2. | Asianmukaiseen vanteeseen asennettua rengasta on pidettävä laboratorion huoneenlämmössä vähintään 24 tunnin ajan, jollei tämän säännön 6.6.3 kohdassa toisin määrätä. |
| --- | --- |

2.

Asianmukaiseen vanteeseen asennettua rengasta on pidettävä laboratorion huoneenlämmössä vähintään 24 tunnin ajan, jollei tämän säännön 6.6.3 kohdassa toisin määrätä.

| 3. | Paine on säädettävä uudelleen tämän liitteen 1 kohdassa määriteltyä arvoa vastaavaksi. |
| --- | --- |

3.

Paine on säädettävä uudelleen tämän liitteen 1 kohdassa määriteltyä arvoa vastaavaksi.

| 4. | Kokonaisleveys on mitattava kuudesta tasaisen välimatkan päässä toisistaan sijaitsevasta pisteestä ympäri rengasta mahdollisten suojakaarien tai ‐nauhojen leveys huomioon ottaen. Kokonaisleveydeksi otetaan korkein saatu lukema. |
| --- | --- |

4.

Kokonaisleveys on mitattava kuudesta tasaisen välimatkan päässä toisistaan sijaitsevasta pisteestä ympäri rengasta mahdollisten suojakaarien tai ‐nauhojen leveys huomioon ottaen. Kokonaisleveydeksi otetaan korkein saatu lukema.

| 5. | Ulkohalkaisija lasketaan täytetyn renkaan kehän enimmäisarvon pohjalta. |
| --- | --- |

5.

Ulkohalkaisija lasketaan täytetyn renkaan kehän enimmäisarvon pohjalta.

LIITE 7

KUORMITUKSEN-/NOPEUDENSIETOTESTIEN MENETTELY

(Periaatteessa säännön N:o 54 mukaisesti)

| 1. | Renkaan valmistelu |
| --- | --- |

1.

Renkaan valmistelu

| 1.1 | Pinnoitettu rengas asennetaan pinnoittajan määrittämään testausvanteeseen. |
| --- | --- |

1.1

Pinnoitettu rengas asennetaan pinnoittajan määrittämään testausvanteeseen.

| 1.2 | Sisäkumilla varustettuja renkaita testattaessa käytetään uutta sisäkumia tai sisäkumin, venttiilin ja läpän yhdistelmää (tarvittaessa). |
| --- | --- |

1.2

Sisäkumilla varustettuja renkaita testattaessa käytetään uutta sisäkumia tai sisäkumin, venttiilin ja läpän yhdistelmää (tarvittaessa).

| 1.3 | Rengas täytetään ilmalla tämän säännön 3.2.10 kohdassa määriteltyä paineindeksiä vastaavaan paineeseen. |
| --- | --- |

1.3

Rengas täytetään ilmalla tämän säännön 3.2.10 kohdassa määriteltyä paineindeksiä vastaavaan paineeseen.

| 1.4 | Renkaan ja pyörän muodostamaa kokonaisuutta pidetään testaustilan huoneenlämmössä vähintään kolmen tunnin ajan. |
| --- | --- |

1.4

Renkaan ja pyörän muodostamaa kokonaisuutta pidetään testaustilan huoneenlämmössä vähintään kolmen tunnin ajan.

| 1.5 | Rengaspaine säädetään uudelleen tämän liitteen 1.3 kohdassa määriteltyyn paineeseen. |
| --- | --- |

1.5

Rengaspaine säädetään uudelleen tämän liitteen 1.3 kohdassa määriteltyyn paineeseen.

| 2. | Testausmenettely |
| --- | --- |

2.

Testausmenettely

| 2.1 | Renkaan ja pyörän muodostama kokonaisuus asennetaan testausakselille ja painetaan moottorikäyttöisen sileäpintaisen testirummun, joka on halkaisijaltaan 1,70 m ± 1 prosentti ja jonka pinnan leveys on vähintään yhtä suuri kuin renkaan kulutuspinnan leveys, ulkopintaa vasten. Tietyissä tapauksissa voidaan käyttää rumpua, joka on halkaisijaltaan 2,00 m ± 1 prosentti. |
| --- | --- |

2.1

Renkaan ja pyörän muodostama kokonaisuus asennetaan testausakselille ja painetaan moottorikäyttöisen sileäpintaisen testirummun, joka on halkaisijaltaan 1,70 m ± 1 prosentti ja jonka pinnan leveys on vähintään yhtä suuri kuin renkaan kulutuspinnan leveys, ulkopintaa vasten. Tietyissä tapauksissa voidaan käyttää rumpua, joka on halkaisijaltaan 2,00 m ± 1 prosentti.

| 2.2 | Testausakseliin kohdistetaan jäljempänä esitetyn testausohjelman mukaisesti sarja testikuormia, joista kukin vastaa yhtä prosenttiyksikköä tämän säännön liitteessä 4 ilmoitetusta kuormituksesta, joka vastaa renkaaseen merkittyä kuormitusindeksiä. Jos renkaalle on määritetty kuormitusindeksit sekä yksittäis‐ että kaksoisasennuksessa tapahtuvaa käyttöä varten, testissä käytetään yksittäisasennuksen kuormitusindeksiä vastaavaa kuormaa. |
| --- | --- |

2.2

Testausakseliin kohdistetaan jäljempänä esitetyn testausohjelman mukaisesti sarja testikuormia, joista kukin vastaa yhtä prosenttiyksikköä tämän säännön liitteessä 4 ilmoitetusta kuormituksesta, joka vastaa renkaaseen merkittyä kuormitusindeksiä. Jos renkaalle on määritetty kuormitusindeksit sekä yksittäis‐ että kaksoisasennuksessa tapahtuvaa käyttöä varten, testissä käytetään yksittäisasennuksen kuormitusindeksiä vastaavaa kuormaa.

| 2.2.1 | Renkaaseen, jonka kuormitusindeksi on ≤ 121 ja nopeustunnus ≥ Q (160 km/h), sovelletaan tämän liitteen 3 kohdassa määriteltyä testausmenettelyä. |
| --- | --- |

2.2.1

Renkaaseen, jonka kuormitusindeksi on ≤ 121 ja nopeustunnus ≥ Q (160 km/h), sovelletaan tämän liitteen 3 kohdassa määriteltyä testausmenettelyä.

| 2.2.2 | Kaikkiin muihin renkaisiin sovelletaan tämän liitteen lisäyksessä 1 esitettyä testausmenettelyä. |
| --- | --- |

2.2.2

Kaikkiin muihin renkaisiin sovelletaan tämän liitteen lisäyksessä 1 esitettyä testausmenettelyä.

| 2.3 | Sietotestien ohjelma — ks. myös tämän liitteen lisäys 1. |
| --- | --- |

2.3

Sietotestien ohjelma — ks. myös tämän liitteen lisäys 1.

| 2.3.1 | Rengaspainetta ei saa korjata testin aikana, ja testikuormitus on pidettävä vakiona testin kaikkien kolmen vaiheen aikana. |
| --- | --- |

2.3.1

Rengaspainetta ei saa korjata testin aikana, ja testikuormitus on pidettävä vakiona testin kaikkien kolmen vaiheen aikana.

| 2.3.2 | Testaustilan lämpötilan on oltava 20 oC–30 oC testin aikana, jollei renkaan valmistaja tai pinnoittaja suostu korkeamman lämpötilan käyttämiseen. |
| --- | --- |

2.3.2

Testaustilan lämpötilan on oltava 20 oC–30 oC testin aikana, jollei renkaan valmistaja tai pinnoittaja suostu korkeamman lämpötilan käyttämiseen.

| 2.4 | Sietotestien ohjelma on vietävä läpi keskeytyksettä. |
| --- | --- |

2.4

Sietotestien ohjelma on vietävä läpi keskeytyksettä.

| 3. | Kuormituksen‐/nopeudensietotestien menettely renkaille, joiden kuormitusindeksi on ≤ 121 ja nopeustunnus ≥ Q (160 km/h) |
| --- | --- |

3.

Kuormituksen‐/nopeudensietotestien menettely renkaille, joiden kuormitusindeksi on ≤ 121 ja nopeustunnus ≥ Q (160 km/h)

| 3.1 | Pyörään ja renkaaseen kohdistuva kuorma on seuraavassa ilmoitettu prosenttiosuus renkaan kuormitusindeksiä vastaavasta kuormasta: |
| --- | --- |

3.1

Pyörään ja renkaaseen kohdistuva kuorma on seuraavassa ilmoitettu prosenttiosuus renkaan kuormitusindeksiä vastaavasta kuormasta:

| 3.1.1 | 90 prosenttia, kun käytettävä testirumpu on halkaisijaltaan 1,70 m ± 1 prosentti; |
| --- | --- |

3.1.1

90 prosenttia, kun käytettävä testirumpu on halkaisijaltaan 1,70 m ± 1 prosentti;

| 3.1.2 | 92 prosenttia, kun käytettävä testirumpu on halkaisijaltaan 2,00 m ± 1 prosentti. |
| --- | --- |

3.1.2

92 prosenttia, kun käytettävä testirumpu on halkaisijaltaan 2,00 m ± 1 prosentti.

| 3.2 | Aloitusvaiheessa testausnopeuden on oltava 20 km/h renkaan nopeustunnuksessa ilmoitettua nopeutta pienempi. |
| --- | --- |

3.2

Aloitusvaiheessa testausnopeuden on oltava 20 km/h renkaan nopeustunnuksessa ilmoitettua nopeutta pienempi.

| 3.2.1 | Ensimmäisen vaiheen testausnopeuden saavuttamiseen käytettävä aika on 10 minuuttia. |
| --- | --- |

3.2.1

Ensimmäisen vaiheen testausnopeuden saavuttamiseen käytettävä aika on 10 minuuttia.

| 3.2.2 | Ensimmäinen vaihe on kestoltaan 10 minuuttia. |
| --- | --- |

3.2.2

Ensimmäinen vaihe on kestoltaan 10 minuuttia.

| 3.3 | Toisessa vaiheessa testausnopeuden on oltava 10 km/h renkaan nopeustunnuksessa ilmoitettua nopeutta pienempi. |
| --- | --- |

3.3

Toisessa vaiheessa testausnopeuden on oltava 10 km/h renkaan nopeustunnuksessa ilmoitettua nopeutta pienempi.

| 3.3.1 | Toinen vaihe on kestoltaan 10 minuuttia. |
| --- | --- |

3.3.1

Toinen vaihe on kestoltaan 10 minuuttia.

| 3.4 | Viimeisessä vaiheessa testausnopeuden on oltava renkaan nopeustunnuksessa ilmoitettu nopeus. |
| --- | --- |

3.4

Viimeisessä vaiheessa testausnopeuden on oltava renkaan nopeustunnuksessa ilmoitettu nopeus.

| 3.4.1 | Viimeinen vaihe on kestoltaan 30 minuuttia. |
| --- | --- |

3.4.1

Viimeinen vaihe on kestoltaan 30 minuuttia.

| 3.5 | Koko testi on kestoltaan 1 tunti. |
| --- | --- |

3.5

Koko testi on kestoltaan 1 tunti.

| 4. | Vastaava testausmenetelmä
  Jos käytetään muuta kuin tämän liitteen 2 tai 3 kohdassa tarkoitettua testausmenetelmää, sen vastaavuus on osoitettava. |
| --- | --- |

4.

Vastaava testausmenetelmä

Jos käytetään muuta kuin tämän liitteen 2 tai 3 kohdassa tarkoitettua testausmenetelmää, sen vastaavuus on osoitettava.

LIITE 7

Lisäys 1

SIETOTESTIEN OHJELMA

| Kuormitusindeksi | Nopeustunnus | Nopeus testirummussa (min—
  1) | Pyörään kohdistettu kuorma kuormitusindeksiä vastaavan kuorman prosenttiosuutena |
| --- | --- | --- | --- |
| Vyörenkaat | Ristikudos ja ristikudosvyörenkaat | 7 h | 16 h | 24 h |
| vähintään 122 | F | 100 | 100 | | | |
| G | 125 | 100 |
| J | 150 | 125 | | | |
| K | 175 | 150 | | | |
| L | 200 | – | | | |
| M | 225 | – | 66 % | 84 % | 101 % |
| enintään 121 | F | 100 | 100 | | | |
| G | 125 | 125 | | | |
| J | 150 | 150 | | | |
| K | 175 | 175 | | | |
| L | 200 | 175 | 70 % | 88 % | 106 % |
| | | | 4 h | 6 h | |
| M | 250 | 200 | 75 % | 97 % | 114 % |
| N | 275 | – | 75 % | 97 % | 114 % |
| P | 300 | – | 75 % | 97 % | 114 % |
| Huomautukset:

  ”Erikoiskäyttöön” tarkoitetut renkaat (ks. tämän säännön 2.3.2 kohta) on testattava nopeudella, joka vastaa 85:tä prosenttia vastaaville tavallisille renkaille määrätystä nopeudesta. |

Kuormitusindeksi

Nopeustunnus

Nopeus testirummussa (min—
  1)

Pyörään kohdistettu kuorma kuormitusindeksiä vastaavan kuorman prosenttiosuutena

Vyörenkaat

Ristikudos ja ristikudosvyörenkaat

7 h

16 h

24 h

vähintään 122

F

100

100

G

125

100

J

150

125

K

175

150

L

200

–

M

225

–

66 %

84 %

101 %

enintään 121

F

100

100

G

125

125

J

150

150

K

175

175

L

200

175

70 %

88 %

106 %

4 h

6 h

M

250

200

75 %

97 %

114 %

N

275

–

75 %

97 %

114 %

P

300

–

75 %

97 %

114 %

Huomautukset:

”Erikoiskäyttöön” tarkoitetut renkaat (ks. tämän säännön 2.3.2 kohta) on testattava nopeudella, joka vastaa 85:tä prosenttia vastaaville tavallisille renkaille määrätystä nopeudesta.

LIITE 7

Lisäys 2

PAINEINDEKSIN JA PAINEYKSIKKÖJEN VÄLINEN SUHDE

| Paineindeksi
  (PSI) | bar | kPa |
| --- | --- | --- |
| 20 | 1,4 | 140 |
| 25 | 1,7 | 170 |
| 30 | 2,1 | 210 |
| 35 | 2,4 | 240 |
| 40 | 2,8 | 280 |
| 45 | 3,1 | 310 |
| 50 | 3,4 | 340 |
| 55 | 3,8 | 380 |
| 60 | 4,1 | 410 |
| 65 | 4,5 | 450 |
| 70 | 4,8 | 480 |
| 75 | 5,2 | 520 |
| 80 | 5,5 | 550 |
| 85 | 5,9 | 590 |
| 90 | 6,2 | 620 |
| 95 | 6,6 | 660 |
| 100 | 6,9 | 690 |
| 105 | 7,2 | 720 |
| 110 | 7,6 | 760 |
| 115 | 7,9 | 790 |
| 120 | 8,3 | 830 |
| 125 | 8,6 | 860 |
| 130 | 9,0 | 900 |
| 135 | 9,3 | 930 |
| 140 | 9,7 | 970 |
| 145 | 10,0 | 1 000 |
| 150 | 10,3 | 1 030 |
| ... | ... | ... |

Paineindeksi

(PSI)

bar

kPa

20

1,4

140

25

1,7

170

30

2,1

210

35

2,4

240

40

2,8

280

45

3,1

310

50

3,4

340

55

3,8

380

60

4,1

410

65

4,5

450

70

4,8

480

75

5,2

520

80

5,5

550

85

5,9

590

90

6,2

620

95

6,6

660

100

6,9

690

105

7,2

720

110

7,6

760

115

7,9

790

120

8,3

830

125

8,6

860

130

9,0

900

135

9,3

930

140

9,7

970

145

10,0

1 000

150

10,3

1 030

...

...

...

LIITE 8

KANTAVUUDEN VAIHTELU NOPEUDEN MUKAAN: HYÖTYAJONEUVOIHIN TARKOITETUT VYÖ‐ JA RISTIKUDOSRENKAAT

(Säännön N:o 54 mukaisesti)

| Kantavuuden vaihtelu (%) |
| --- |
| Nopeus
  (km/h) | Kaikki kuormitusindeksit | Kuormitusindeksit
  ≥ 122 (9) | Kuormitusindeksit
  ≤ 121 (9) |
| Nopeustunnus | Nopeustunnus | Nopeustunnus |
| | F | G | J | K | L | M | L | M | N | P (10) |
| 0 | + 150 | + 150 | + 150 | + 150 | + 150 | + 150 | + 110 | + 110 | + 110 | + 110 |
| 5 | + 110 | + 110 | + 110 | + 110 | + 110 | + 110 | + 90 | + 90 | + 90 | + 90 |
| 10 | + 80 | + 80 | + 80 | + 80 | + 80 | + 80 | + 75 | + 75 | + 75 | + 75 |
| 15 | + 65 | + 65 | + 65 | + 65 | + 65 | + 65 | + 60 | + 60 | + 60 | + 60 |
| 20 | + 50 | + 50 | + 50 | + 50 | + 50 | + 50 | + 50 | + 50 | + 50 | + 50 |
| 25 | + 35 | + 35 | + 35 | + 35 | + 35 | + 35 | + 42 | + 42 | + 42 | + 42 |
| 30 | + 25 | + 25 | + 25 | + 25 | + 25 | + 25 | + 35 | + 35 | + 35 | + 35 |
| 35 | + 19 | + 19 | + 19 | + 19 | + 19 | + 19 | + 29 | + 29 | + 29 | + 29 |
| 40 | + 15 | + 15 | + 15 | + 15 | + 15 | + 15 | + 25 | + 25 | + 25 | + 25 |
| 45 | + 13 | + 13 | + 13 | + 13 | + 13 | + 13 | + 22 | + 22 | + 22 | + 22 |
| 50 | + 12 | + 12 | + 12 | + 12 | + 12 | + 12 | + 20 | + 20 | + 20 | + 20 |
| 55 | + 11 | + 11 | + 11 | + 11 | + 11 | + 11 | +17,5 | +17,5 | +17,5 | +17,5 |
| 60 | + 10 | + 10 | + 10 | + 10 | + 10 | + 10 | +15,0 | +15,0 | +15,0 | +15,0 |
| 65 | +7,5 | +8,5 | +8,5 | +8,5 | +8,5 | +8,5 | +13,5 | +13,5 | +13,5 | +13,5 |
| 70 | +5,0 | +7,0 | +7,0 | +7,0 | +7,0 | +7,0 | +12,5 | +12,5 | +12,5 | +12,5 |
| 75 | +2,5 | +5,5 | +5,5 | +5,5 | +5,5 | +5,5 | +11,0 | +11,0 | +11,0 | +11,0 |
| 80 | 0 | +4,0 | +4,0 | +4,0 | +4,0 | +4,0 | +10,0 | +10,0 | +10,0 | +10,0 |
| 85 | – 3 | +2,0 | +3,0 | +3,0 | +3,0 | +3,0 | +8,5 | +8,5 | +8,5 | +8,5 |
| 90 | – 6 | 0 | +2,0 | +2,0 | +2,0 | +2,0 | +7,5 | +7,5 | +7,5 | +7,5 |
| 95 | – 10 | –2,5 | +1,0 | +1,0 | +1,0 | +1,0 | +6,5 | +6,5 | +6,5 | +6,5 |
| 100 | – 15 | – 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | +5,0 | +5,0 | +5,0 | +5,0 |
| 105 | | – 8 | – 2 | 0 | 0 | 0 | +3,75 | +3,75 | +3,75 | +3,75 |
| 110 | | – 13 | – 4 | 0 | 0 | 0 | +2,5 | +2,5 | +2,5 | +2,5 |
| 115 | | | – 7 | – 3 | 0 | 0 | +1,25 | +1,25 | +1,25 | +1,25 |
| 120 | | | – 12 | – 7 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 125 | | | | | | 0 | –2,5 | 0 | 0 | 0 |
| 130 | | | | | | 0 | –5,0 | 0 | 0 | 0 |
| 135 | | | | | | | –7,5 | –2,5 | 0 | 0 |
| 140 | | | | | | | – 10 | – 5 | 0 | 0 |
| 145 | | | | | | | | –7,5 | –2,5 | 0 |
| 150 | | | | | | | | –10,0 | –5,0 | 0 |
| 155 | | | | | | | | | –7,5 | –2,5 |
| 160 | | | | | | | | | –10,0 | –5,0 |

Kantavuuden vaihtelu (%)

Nopeus

(km/h)

Kaikki kuormitusindeksit

Kuormitusindeksit

≥ 122 (9)

Kuormitusindeksit

≤ 121 (9)

Nopeustunnus

Nopeustunnus

Nopeustunnus

F

G

J

K

L

M

L

M

N

P (10)

0

- 150

- 150

- 150

- 150

- 150

- 150

- 110

- 110

- 110

- 110

5

- 110

- 110

- 110

- 110

- 110

- 110

- 90

- 90

- 90

- 90

10

- 80

- 80

- 80

- 80

- 80

- 80

- 75

- 75

- 75

- 75

15

- 65

- 65

- 65

- 65

- 65

- 65

- 60

- 60

- 60

- 60

20

- 50

- 50

- 50

- 50

- 50

- 50

- 50

- 50

- 50

- 50

25

- 35

- 35

- 35

- 35

- 35

- 35

- 42

- 42

- 42

- 42

30

- 25

- 25

- 25

- 25

- 25

- 25

- 35

- 35

- 35

- 35

35

- 19

- 19

- 19

- 19

- 19

- 19

- 29

- 29

- 29

- 29

40

- 15

- 15

- 15

- 15

- 15

- 15

- 25

- 25

- 25

- 25

45

- 13

- 13

- 13

- 13

- 13

- 13

- 22

- 22

- 22

- 22

50

- 12

- 12

- 12

- 12

- 12

- 12

- 20

- 20

- 20

- 20

55

- 11

- 11

- 11

- 11

- 11

- 11

+17,5

+17,5

+17,5

+17,5

60

- 10

- 10

- 10

- 10

- 10

- 10

+15,0

+15,0

+15,0

+15,0

65

+7,5

+8,5

+8,5

+8,5

+8,5

+8,5

+13,5

+13,5

+13,5

+13,5

70

+5,0

+7,0

+7,0

+7,0

+7,0

+7,0

+12,5

+12,5

+12,5

+12,5

75

+2,5

+5,5

+5,5

+5,5

+5,5

+5,5

+11,0

+11,0

+11,0

+11,0

80

0

+4,0

+4,0

+4,0

+4,0

+4,0

+10,0

+10,0

+10,0

+10,0

85

– 3

+2,0

+3,0

+3,0

+3,0

+3,0

+8,5

+8,5

+8,5

+8,5

90

– 6

0

+2,0

+2,0

+2,0

+2,0

+7,5

+7,5

+7,5

+7,5

95

– 10

–2,5

+1,0

+1,0

+1,0

+1,0

+6,5

+6,5

+6,5

+6,5

100

– 15

– 5

0

0

0

0

+5,0

+5,0

+5,0

+5,0

105

– 8

– 2

0

0

0

+3,75

+3,75

+3,75

+3,75

110

– 13

– 4

0

0

0

+2,5

+2,5

+2,5

+2,5

115

– 7

– 3

0

0

+1,25

+1,25

+1,25

+1,25

120

– 12

– 7

0

0

0

0

0

0

125

0

–2,5

0

0

0

130

0

–5,0

0

0

0

135

–7,5

–2,5

0

0

140

– 10

– 5

0

0

145

–7,5

–2,5

0

150

–10,0

–5,0

0

155

–7,5

–2,5

160

–10,0

–5,0

LIITE 9

SELITTÄVÄ KUVA

Ks. tämän säännön 2 kohta.

Image

---

(1)  ETRTO, 32, Av. Brugmann — Bte 2, B-1060 Bruxelles, Belgia.

1

(2)  TRA, 175 Montrose West Avenue, Suite 150, Copley, Ohio, 44321 Yhdysvallat.

2

(3)  JATMA, 9th Floor, Toranomon Building No. 1-12, 1-Chome Toranomon Minato-ku, Tokyo 105, Japani.

3

(4)  TRAA, Suite 1, Hawthorn House, 795 Glenferrie Road, Hawthorn, Victoria, 3122 Australië.

4

(5)  ABPA, Avenida Paulista 244-12o Andar, CEP, 01310 Sao Paulo, SP Brasilia.

5

o

(6)  STRO, Älggatan 48 A, Nb, S-216 15 Malmö, Ruotsi.

6

(7)  Tämä merkintä on pakollinen tämän säännön mukaisesti valmistetuissa renkaissa vasta, kun säännön lisäys 1 on tullut voimaan.

7

(8)  Saksa 1, Ranska 2, Italia 3, Alankomaat 4, Ruotsi 5, Belgia 6, Unkari 7, Tšekki 8, Espanja 9, Jugoslavia 10, Yhdistynyt kuningaskunta 11, Itävalta 12, Luxemburg 13, Sveitsi 14, 15 (antamatta), Norja 16, Suomi 17, Tanska 18, Romania 19, Puola 20, Portugali 21, Venäjän federaatio 22, Kreikka 23, Irlanti 24, Kroatia 25, Slovenia 26, Slovakia 27, Valko-Venäjä 28, Viro 29, 30 (antamatta), Bosnia ja Hertsegovina 31, Latvia 32, 33 (antamatta), Bulgaria 34, 35 (antamatta), Liettua 36, Turkki 37, 38 (antamatta), Azerbaidžan 39, entisen Jugoslavian tasavalta Makedonia 40, 41 (antamatta), Euroopan yhteisö 42 (tyyppihyväksynnän myöntäjinä ovat jäsenvaltiot, jotka käyttävät omia ETY-merkkejään), Japani 43, 44 (antamatta), Australia 45, Ukraina 46, Etelä-Afrikka 47 ja Uusi-Seelanti 48. Seuraavat numerot annetaan muille maille aikajärjestyksessä sitä mukaa kuin ne ratifioivat moottoriajoneuvojen varusteiden ja osien hyväksymisehtojen yhdenmukaistamista ja hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevan sopimuksen tai liittyvät siihen, ja Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri ilmoittaa näin annetut numerot sopimuksen sopimuspuolille.

8

(9)  Kuormitusindeksit viittaavat käyttöön yksittäisasennuksessa.

9

(10)  Kantavuuden vaihtelua ei sallita nopeuksissa, jotka ylittävät 160 km/h. Nopeustunnuksen ”Q” ja sitä korkeampien nopeustunnusten osalta renkaan suurimmaksi sallituksi nopeudeksi määritellään nopeustunnusta vastaava nopeus.

10

---

LIITE II

SÄÄNTÖ N:o 108

MOOTTORIAJONEUVOJEN JA NIIDEN PERÄVAUNUJEN PINNOITETTUJEN ILMARENKAIDEN TUOTANNON TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄ KOSKEVISTA YHDENMUKAISISTA VAATIMUKSISTA

(Konsolidoitu teksti)

SISÄLLYSLUETTELO

SÄÄNTÖ

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Määritelmät |
| --- | --- |

2.

| 3. | Merkinnät |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

4.

| 5. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vaatimukset |
| --- | --- |

6.

| 7. | Eritelmät |
| --- | --- |

7.

| 8. | Hyväksynnän muuttaminen |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

9.

| 10. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

11.

| 12. | Hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten, testauslaboratorioiden sekä hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

12.

LIITTEET

| Liite 1 | Ilmoitus pinnoituslaitoksen hyväksynnän myöntämisestä, laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka pinnoituslaitoksen tuotannon lopettamisesta säännön N:o 108 mukaisesti |
| --- | --- |

Liite 1

| Liite 2 | Hyväksyntämerkki |
| --- | --- |

Liite 2

| Liite 3 | Pinnoitetun renkaan merkinnät |
| --- | --- |

Liite 3

| Liite 4 | Kuormitusindeksien ja niitä vastaavien kantavuuksien luettelo |
| --- | --- |

Liite 4

| Liite 5 | Renkaan kokomerkintä ja mitat |
| --- | --- |

Liite 5

| Liite 6 | Ilmarenkaiden mittausmenetelmä |
| --- | --- |

Liite 6

| Liite 7 | Kuormituksen-/nopeudensietotestien menettely |
| --- | --- |

Liite 7

| Liite 8 | Selittävä kuva |
| --- | --- |

Liite 8

1.   SOVELTAMISALA

Tätä sääntöä sovelletaan sellaisten pinnoitettujen renkaiden tuotantoon, jotka on tarkoitettu asennettaviksi maantieliikenteessä käytettäviin yksityisautoihin (henkilöautoihin) ja niiden perävaunuihin. Tätä sääntöä ei kuitenkaan sovelleta

| 1.1 | hyötyajoneuvojen ja niiden perävaunujen pinnoitettuihin renkaisiin; |
| --- | --- |

1.1

hyötyajoneuvojen ja niiden perävaunujen pinnoitettuihin renkaisiin;

| 1.2 | pinnoitettuihin renkaisiin, joiden nopeuskyky on alle 120 km/h tai yli 300 km/h; |
| --- | --- |

1.2

pinnoitettuihin renkaisiin, joiden nopeuskyky on alle 120 km/h tai yli 300 km/h;

| 1.3 | polkupyörien ja moottoripyörien renkaisiin; |
| --- | --- |

1.3

polkupyörien ja moottoripyörien renkaisiin;

| 1.4 | renkaisiin, jotka on alun perin tuotettu ilman nopeustunnuksia ja kuormitusindeksejä; |
| --- | --- |

1.4

renkaisiin, jotka on alun perin tuotettu ilman nopeustunnuksia ja kuormitusindeksejä;

| 1.5 | renkaisiin, jotka on alun perin tuotettu ilman tyyppihyväksyntää ja ilman joko E- tai e-merkkiä; |
| --- | --- |

1.5

renkaisiin, jotka on alun perin tuotettu ilman tyyppihyväksyntää ja ilman joko E- tai e-merkkiä;

| 1.6 | renkaisiin, jotka on suunniteltu ennen vuotta 1939 valmistettujen autojen varusteiksi; |
| --- | --- |

1.6

renkaisiin, jotka on suunniteltu ennen vuotta 1939 valmistettujen autojen varusteiksi;

| 1.7 | renkaisiin, jotka on suunniteltu yksinomaan kilpailu- tai muuhun kuin maantiekäyttöön ja jotka on merkitty asianmukaisesti; |
| --- | --- |

1.7

renkaisiin, jotka on suunniteltu yksinomaan kilpailu- tai muuhun kuin maantiekäyttöön ja jotka on merkitty asianmukaisesti;

| 1.8 | renkaisiin, jotka on merkitty T-tyypin väliaikaisesti käytettäviksi vararenkaiksi. |
| --- | --- |

1.8

renkaisiin, jotka on merkitty T-tyypin väliaikaisesti käytettäviksi vararenkaiksi.

2.   MÄÄRITELMÄT — ks. myös liitteen 8 kuva

Tässä säännössä

| 2.1 | ’pinnoitettujen ilmarenkaiden sarjalla’ tarkoitetaan pinnoitettujen ilmarenkaiden sarjaa, josta annetaan 4.1.4 kohdassa tarkoitetut tiedot; |
| --- | --- |

2.1

’pinnoitettujen ilmarenkaiden sarjalla’ tarkoitetaan pinnoitettujen ilmarenkaiden sarjaa, josta annetaan 4.1.4 kohdassa tarkoitetut tiedot;

| 2.2 | ilmarenkaan ’rakenteella’ tarkoitetaan renkaan rungon teknisiä ominaisuuksia. Erityisesti seuraavat rakenteet erotetaan: |
| --- | --- |

2.2

ilmarenkaan ’rakenteella’ tarkoitetaan renkaan rungon teknisiä ominaisuuksia. Erityisesti seuraavat rakenteet erotetaan:

| 2.2.1 | ’ristikudos’ kuvaa ilmarenkaan rakennetta, jossa koordit ulottuvat renkaan jalkaosiin ja jossa ne on asetettu selvästi alle 90 asteen vuorokulmiin kulutuspinnan keskiviivaan nähden; |
| --- | --- |

2.2.1

’ristikudos’ kuvaa ilmarenkaan rakennetta, jossa koordit ulottuvat renkaan jalkaosiin ja jossa ne on asetettu selvästi alle 90 asteen vuorokulmiin kulutuspinnan keskiviivaan nähden;

| 2.2.2 | ’ristikudosvyö’ kuvaa ristikudostyyppistä ilmarenkaan rakennetta, jossa runkoa vakauttaa vyö, joka koostuu kahdesta tai useammasta kerroksesta, jotka on valmistettu venymättömästä koordimateriaalista ja asetettu vuorokulmiin, jotka vastaavat läheisesti rungon vuorokulmia; |
| --- | --- |

2.2.2

’ristikudosvyö’ kuvaa ristikudostyyppistä ilmarenkaan rakennetta, jossa runkoa vakauttaa vyö, joka koostuu kahdesta tai useammasta kerroksesta, jotka on valmistettu venymättömästä koordimateriaalista ja asetettu vuorokulmiin, jotka vastaavat läheisesti rungon vuorokulmia;

| 2.2.3 | ’vyö’ kuvaa ilmarenkaan rakennetta, jossa koordit ulottuvat renkaan jalkaosiin ja jossa ne on asetettu selvästi 90 asteen kulmaan kulutuspinnan keskiviivaan nähden ja jossa runkoa vakauttaa venymätön kehävyö; |
| --- | --- |

2.2.3

’vyö’ kuvaa ilmarenkaan rakennetta, jossa koordit ulottuvat renkaan jalkaosiin ja jossa ne on asetettu selvästi 90 asteen kulmaan kulutuspinnan keskiviivaan nähden ja jossa runkoa vakauttaa venymätön kehävyö;

| 2.3 | ’käyttöluokka’: |
| --- | --- |

2.3

’käyttöluokka’:

| 2.3.1 | tavallinen rengas on rengas, joka on tarkoitettu ainoastaan tavalliseen maantiekäyttöön; |
| --- | --- |

2.3.1

tavallinen rengas on rengas, joka on tarkoitettu ainoastaan tavalliseen maantiekäyttöön;

| 2.3.2 | talvirengas on rengas, jonka kulutuskuvio tai sekä kulutuskuvio että rakenne on suunniteltu ensisijaisesti varmistamaan tavallista rengasta parempi suorituskyky liejussa ja tuoreessa tai sulavassa lumessa. Talvirenkaan kulutuskuvio koostuu yleensä urasta ja umpinaisista lohkoelementeistä, jotka sijaitsevat kauempana toisistaan kuin tavallisen renkaan lohkoelementit; |
| --- | --- |

2.3.2

talvirengas on rengas, jonka kulutuskuvio tai sekä kulutuskuvio että rakenne on suunniteltu ensisijaisesti varmistamaan tavallista rengasta parempi suorituskyky liejussa ja tuoreessa tai sulavassa lumessa. Talvirenkaan kulutuskuvio koostuu yleensä urasta ja umpinaisista lohkoelementeistä, jotka sijaitsevat kauempana toisistaan kuin tavallisen renkaan lohkoelementit;

| 2.3.3 | väliaikaisesti käytettävä vararengas eroaa renkaasta, joka on tarkoitettu asennettavaksi mihin tahansa ajoneuvoon tavallisissa ajo-olosuhteissa käytettäväksi, koska se on tarkoitettu ainoastaan väliaikaiseen käyttöön rajoitetuissa ajo-olosuhteissa; |
| --- | --- |

2.3.3

väliaikaisesti käytettävä vararengas eroaa renkaasta, joka on tarkoitettu asennettavaksi mihin tahansa ajoneuvoon tavallisissa ajo-olosuhteissa käytettäväksi, koska se on tarkoitettu ainoastaan väliaikaiseen käyttöön rajoitetuissa ajo-olosuhteissa;

| 2.3.4 | T-tyypin väliaikaisesti käytettävä vararengas on sellainen väliaikaisesti käytettävän vararenkaan tyyppi, joka on suunniteltu käytettäväksi vakio ja vahvistetuille renkaille vahvistettuja täyttöpaineita korkeammissa täyttöpaineissa; |
| --- | --- |

2.3.4

T-tyypin väliaikaisesti käytettävä vararengas on sellainen väliaikaisesti käytettävän vararenkaan tyyppi, joka on suunniteltu käytettäväksi vakio ja vahvistetuille renkaille vahvistettuja täyttöpaineita korkeammissa täyttöpaineissa;

| 2.4 | ’renkaan jalkaosalla’ tarkoitetaan ilmarenkaan osaa, joka on muodoltaan ja rakenteeltaan sellainen, että se sopii vanteeseen ja pitää renkaan vanteessa; |
| --- | --- |

2.4

’renkaan jalkaosalla’ tarkoitetaan ilmarenkaan osaa, joka on muodoltaan ja rakenteeltaan sellainen, että se sopii vanteeseen ja pitää renkaan vanteessa;

| 2.5 | ’koordilla’ tarkoitetaan säikeitä, jotka muodostavat koordikerrosten kudoksen ilmarenkaassa; |
| --- | --- |

2.5

’koordilla’ tarkoitetaan säikeitä, jotka muodostavat koordikerrosten kudoksen ilmarenkaassa;

| 2.6 | ’koordikerroksella’ tarkoitetaan kumipäällysteisten samansuuntaisten koordien muodostamaa kerrosta; |
| --- | --- |

2.6

’koordikerroksella’ tarkoitetaan kumipäällysteisten samansuuntaisten koordien muodostamaa kerrosta;

| 2.7 | ’vyöllä’ tarkoitetaan vyökudos- tai ristikudosvyörenkaassa kulutuspinnan alla olevaa (olevia) materiaalin (materiaalien) kerrosta (kerroksia), jo(t)ka on asetettu kulutuspinnan keskiviivan suuntaisesti sitomaan runkoa kehän pituudelta; |
| --- | --- |

2.7

’vyöllä’ tarkoitetaan vyökudos- tai ristikudosvyörenkaassa kulutuspinnan alla olevaa (olevia) materiaalin (materiaalien) kerrosta (kerroksia), jo(t)ka on asetettu kulutuspinnan keskiviivan suuntaisesti sitomaan runkoa kehän pituudelta;

| 2.8 | ’puskurikerros’ koskee ristikudosrengasta ja sillä tarkoitetaan välikoordikerrosta rungon ja kulutuspinnan välissä; |
| --- | --- |

2.8

’puskurikerros’ koskee ristikudosrengasta ja sillä tarkoitetaan välikoordikerrosta rungon ja kulutuspinnan välissä;

| 2.9 | ’reunanauhalla’ tarkoitetaan renkaan jalkaosan alueella olevaa materiaalia, joka suojaa renkaan runkoa pyörän vanteen aiheuttamalta hankaantumiselta tai hiertymiseltä; |
| --- | --- |

2.9

’reunanauhalla’ tarkoitetaan renkaan jalkaosan alueella olevaa materiaalia, joka suojaa renkaan runkoa pyörän vanteen aiheuttamalta hankaantumiselta tai hiertymiseltä;

| 2.10 | ’rungolla’ tarkoitetaan ilmarenkaan muuta rakenneosaa kuin kulutuspintaa ja sivupintojen ulointa kumia; täytettynä rakenneosa kannattaa kuormitusta; |
| --- | --- |

2.10

’rungolla’ tarkoitetaan ilmarenkaan muuta rakenneosaa kuin kulutuspintaa ja sivupintojen ulointa kumia; täytettynä rakenneosa kannattaa kuormitusta;

| 2.11 | ’kulutuspinnalla’ tarkoitetaan sitä ilmarenkaan osaa, jonka on suunniteltu joutuvan kosketukseen maanpinnan kanssa, joka suojaa renkaan runkoa mekaanisilta vaurioilta ja joka vaikuttaa renkaan kykyyn tarttua maanpintaan; |
| --- | --- |

2.11

’kulutuspinnalla’ tarkoitetaan sitä ilmarenkaan osaa, jonka on suunniteltu joutuvan kosketukseen maanpinnan kanssa, joka suojaa renkaan runkoa mekaanisilta vaurioilta ja joka vaikuttaa renkaan kykyyn tarttua maanpintaan;

| 2.12 | ’sivupinnalla’ tarkoitetaan ilmarenkaan osaa, joka on kulutuspinnan ja sen alueen, jonka vanteen reunan on suunniteltu peittävän, välissä; |
| --- | --- |

2.12

’sivupinnalla’ tarkoitetaan ilmarenkaan osaa, joka on kulutuspinnan ja sen alueen, jonka vanteen reunan on suunniteltu peittävän, välissä;

| 2.13 | ’renkaan alemmalla alueella’ tarkoitetaan aluetta, joka jää renkaan poikkileikkauksen enimmäisleveyttä vastaavan alueen ja sen alueen, jonka vanteen reunan on suunniteltu peittävän, väliin; |
| --- | --- |

2.13

’renkaan alemmalla alueella’ tarkoitetaan aluetta, joka jää renkaan poikkileikkauksen enimmäisleveyttä vastaavan alueen ja sen alueen, jonka vanteen reunan on suunniteltu peittävän, väliin;

| 2.14 | ’kulutuspinnan uralla’ tarkoitetaan kulutuspinnan kuvion vierekkäisten kaarien tai lohkojen väliin jäävää tilaa; |
| --- | --- |

2.14

’kulutuspinnan uralla’ tarkoitetaan kulutuspinnan kuvion vierekkäisten kaarien tai lohkojen väliin jäävää tilaa;

| 2.15 | ’pääurilla’ tarkoitetaan leveitä uria kulutuspinnan keskialueella, joka peittää suunnilleen kolme neljännestä kulutuspinnan leveydestä; |
| --- | --- |

2.15

’pääurilla’ tarkoitetaan leveitä uria kulutuspinnan keskialueella, joka peittää suunnilleen kolme neljännestä kulutuspinnan leveydestä;

| 2.16 | ’poikkileikkauksen leveydellä’ tarkoitetaan lineaarista etäisyyttä täytetyn ilmarenkaan sivupintojen ulkoreunojen välillä, kun rengas on asennettu määriteltyyn mittausvanteeseen; merkintöjen, koristeiden tai suojanauhojen taikka kaarien aiheuttamia kohoumia ei oteta huomioon; |
| --- | --- |

2.16

’poikkileikkauksen leveydellä’ tarkoitetaan lineaarista etäisyyttä täytetyn ilmarenkaan sivupintojen ulkoreunojen välillä, kun rengas on asennettu määriteltyyn mittausvanteeseen; merkintöjen, koristeiden tai suojanauhojen taikka kaarien aiheuttamia kohoumia ei oteta huomioon;

| 2.17 | ’kokonaisleveydellä’ tarkoitetaan täytetyn ilmarenkaan sivupintojen ulkoreunojen välistä lineaarista etäisyyttä merkintöjen, koristeiden tai suojanauhojen taikka kaarien aiheuttamat kohoumat mukaan luettuna, kun rengas on asennettu määriteltyyn mittausvanteeseen; |
| --- | --- |

2.17

’kokonaisleveydellä’ tarkoitetaan täytetyn ilmarenkaan sivupintojen ulkoreunojen välistä lineaarista etäisyyttä merkintöjen, koristeiden tai suojanauhojen taikka kaarien aiheuttamat kohoumat mukaan luettuna, kun rengas on asennettu määriteltyyn mittausvanteeseen;

| 2.18 | ’poikkileikkauksen korkeudella’ tarkoitetaan etäisyyttä, joka on puolet renkaan ulkohalkaisijan ja vanteen nimellishalkaisijan välisestä erosta; |
| --- | --- |

2.18

’poikkileikkauksen korkeudella’ tarkoitetaan etäisyyttä, joka on puolet renkaan ulkohalkaisijan ja vanteen nimellishalkaisijan välisestä erosta;

| 2.19 | ’poikkileikkaussuhteella’ tarkoitetaan satakertaisena sitä lukua, joka saadaan jakamalla poikkileikkauksen nimelliskorkeutta ilmaiseva luku poikkileikkauksen nimellisleveyttä ilmaisevalla luvulla, molemmat suuruudet samoina yksikköinä ilmaistuna; |
| --- | --- |

2.19

’poikkileikkaussuhteella’ tarkoitetaan satakertaisena sitä lukua, joka saadaan jakamalla poikkileikkauksen nimelliskorkeutta ilmaiseva luku poikkileikkauksen nimellisleveyttä ilmaisevalla luvulla, molemmat suuruudet samoina yksikköinä ilmaistuna;

| 2.20 | ’ulkohalkaisijalla’ tarkoitetaan täytetyn, vastikään pinnoitetun renkaan kokonaishalkaisijaa; |
| --- | --- |

2.20

’ulkohalkaisijalla’ tarkoitetaan täytetyn, vastikään pinnoitetun renkaan kokonaishalkaisijaa;

| 2.21. | ’renkaan kokomerkinnällä’ tarkoitetaan merkintää, josta käy ilmi |
| --- | --- |

2.21.

’renkaan kokomerkinnällä’ tarkoitetaan merkintää, josta käy ilmi

| 2.21.1 | poikkileikkauksen nimellisleveys. Tämä on ilmaistava millimetreinä lukuun ottamatta niitä renkaita, joiden kokomerkintä esitetään tämän säännön liitteen 5 taulukoiden ensimmäisessä sarakkeessa; |
| --- | --- |

2.21.1

poikkileikkauksen nimellisleveys. Tämä on ilmaistava millimetreinä lukuun ottamatta niitä renkaita, joiden kokomerkintä esitetään tämän säännön liitteen 5 taulukoiden ensimmäisessä sarakkeessa;

| 2.21.2 | poikkileikkaussuhde lukuun ottamatta niitä renkaita, joiden kokomerkintä esitetään tämän säännön liitteen 5 taulukoiden ensimmäisessä sarakkeessa; |
| --- | --- |

2.21.2

poikkileikkaussuhde lukuun ottamatta niitä renkaita, joiden kokomerkintä esitetään tämän säännön liitteen 5 taulukoiden ensimmäisessä sarakkeessa;

| 2.21.3 | tavanomainen luku d (d-tunnus), joka osoittaa vanteen nimellishalkaisijan ja joka vastaa joko koodeina (100:aa pienemmät luvut) tai millimetreinä (100:aa suuremmat luvut) ilmaistua vanteen halkaisijaa. Merkinnässä saa käyttää kumpaakin mittaustyyppiä vastaavia lukuja; |
| --- | --- |

2.21.3

tavanomainen luku d (d-tunnus), joka osoittaa vanteen nimellishalkaisijan ja joka vastaa joko koodeina (100:aa pienemmät luvut) tai millimetreinä (100:aa suuremmat luvut) ilmaistua vanteen halkaisijaa. Merkinnässä saa käyttää kumpaakin mittaustyyppiä vastaavia lukuja;

| 2.21.3.1 | millimetreinä ilmaistut d-tunnusten arvot esitetään seuraavassa:






  Vanteen nimellishalkaisijan koodi d | d-tunnuksen arvo millimetreinä ilmaistuna |
| --- | --- | --- |
| 8
  9
  10
  11
  12
  13
  14 | 203
  229
  254
  279
  305
  330
  356 |
| 15
  16
  17
  18
  19 | 381
  406
  432
  457
  483 |
| 20
  21 | 508
  533 |

2.21.3.1

millimetreinä ilmaistut d-tunnusten arvot esitetään seuraavassa:

Vanteen nimellishalkaisijan koodi d

d-tunnuksen arvo millimetreinä ilmaistuna

8

9

10

11

12

13

14

203

229

254

279

305

330

356

15

16

17

18

19

381

406

432

457

483

20

21

508

533

| 2.22 | ’vanteen nimellishalkaisijalla (d)’ tarkoitetaan sellaisen vanteen halkaisijaa, johon on suunniteltu asennettavaksi rengas; |
| --- | --- |

2.22

’vanteen nimellishalkaisijalla (d)’ tarkoitetaan sellaisen vanteen halkaisijaa, johon on suunniteltu asennettavaksi rengas;

| 2.23 | ’vanteella’ tarkoitetaan renkaan ja sisärenkaan yhdistelmän tai sisärenkaattoman renkaan kannatinta, johon renkaan jalkaosat istutetaan; |
| --- | --- |

2.23

’vanteella’ tarkoitetaan renkaan ja sisärenkaan yhdistelmän tai sisärenkaattoman renkaan kannatinta, johon renkaan jalkaosat istutetaan;

| 2.24 | ’mittausvanteella’ tarkoitetaan vannetta, joka määritellään ’mittausvanteen leveytenä’ tai ’teoreettisena vanteen leveytenä’ tietylle renkaan kokomerkinnälle yhden tai useamman kansainvälisen rengasstandardin (International Tyre Standard) missä tahansa painoksessa; |
| --- | --- |

2.24

’mittausvanteella’ tarkoitetaan vannetta, joka määritellään ’mittausvanteen leveytenä’ tai ’teoreettisena vanteen leveytenä’ tietylle renkaan kokomerkinnälle yhden tai useamman kansainvälisen rengasstandardin (International Tyre Standard) missä tahansa painoksessa;

| 2.25 | ’testausvanteella’ tarkoitetaan jossakin kansainvälisessä rengasstandardissa kyseisen kokomerkinnän ja tyypin renkaalle hyväksytyksi, suositelluksi tai sallituksi määriteltyä vannetta; |
| --- | --- |

2.25

’testausvanteella’ tarkoitetaan jossakin kansainvälisessä rengasstandardissa kyseisen kokomerkinnän ja tyypin renkaalle hyväksytyksi, suositelluksi tai sallituksi määriteltyä vannetta;

| 2.26 | ’kansainvälisellä rengasstandardilla’ tarkoitetaan yhtä seuraavista standardiasiakirjoista:






  a) | The European Tyre and Rim Technical Organisation (ETRTO) (1)
   (2): ’Standards Manual’ |
| --- | --- | --- |

2.26

’kansainvälisellä rengasstandardilla’ tarkoitetaan yhtä seuraavista standardiasiakirjoista:

a)

The European Tyre and Rim Technical Organisation (ETRTO) (1)
   (2): ’Standards Manual’

| b) | The European Tyre and Rim Technical Organisation (ETRTO) (2): ’Engineering Design Information — obsolete data’ |
| --- | --- |

b)

The European Tyre and Rim Technical Organisation (ETRTO) (2): ’Engineering Design Information — obsolete data’

| c) | The Tire and Rim Association Inc. (TRA (3): ’Year Book’ |
| --- | --- |

c)

The Tire and Rim Association Inc. (TRA (3): ’Year Book’

| d) | The Japan Automobile Tire Manufacturers Association (JATMA) (4): ’Year Book’ |
| --- | --- |

d)

The Japan Automobile Tire Manufacturers Association (JATMA) (4): ’Year Book’

| e) | The Tyre and Rim Association of Australia (TRAA) (5): ’Standards Manual’ |
| --- | --- |

e)

The Tyre and Rim Association of Australia (TRAA) (5): ’Standards Manual’

| f) | The Associação Latino Americana de Pneus e Aros (ALAPA) (6): ’Manual de Normal Technicas’ |
| --- | --- |

f)

The Associação Latino Americana de Pneus e Aros (ALAPA) (6): ’Manual de Normal Technicas’

| g) | The Scandinavian Tyre and Rim Organisation (STRO) (7): ’Data Book’; |
| --- | --- |

g)

The Scandinavian Tyre and Rim Organisation (STRO) (7): ’Data Book’;

| 2.27 | ’palojen irtoamisella’ tarkoitetaan kumipalojen irtoamista kulutuspinnasta; |
| --- | --- |

2.27

’palojen irtoamisella’ tarkoitetaan kumipalojen irtoamista kulutuspinnasta;

| 2.28 | ’koordien irtoamisella’ tarkoitetaan koordien irtoamista niitä ympäröivästä kumipäällyksestä; |
| --- | --- |

2.28

’koordien irtoamisella’ tarkoitetaan koordien irtoamista niitä ympäröivästä kumipäällyksestä;

| 2.29 | ’koordikerrosten irtoamisella’ tarkoitetaan vierekkäisten koordikerrosten irtoamista toisistaan; |
| --- | --- |

2.29

’koordikerrosten irtoamisella’ tarkoitetaan vierekkäisten koordikerrosten irtoamista toisistaan;

| 2.30 | ’kulutuspinnan irtoamisella’ tarkoitetaan kulutuspinnan irtoamista renkaan rungosta; |
| --- | --- |

2.30

’kulutuspinnan irtoamisella’ tarkoitetaan kulutuspinnan irtoamista renkaan rungosta;

| 2.31 | ’kulutuspinnan kulumisen osoittimilla’ tarkoitetaan kulutuspinnan urien ulokkeita, joiden tarkoituksena on osoittaa visuaalisesti kulutuspinnan kulumisaste; |
| --- | --- |

2.31

’kulutuspinnan kulumisen osoittimilla’ tarkoitetaan kulutuspinnan urien ulokkeita, joiden tarkoituksena on osoittaa visuaalisesti kulutuspinnan kulumisaste;

| 2.32 | ’huoltokuvauksella’ tarkoitetaan renkaan kuormitusindeksin ja nopeustunnuksen erityistä yhdistelmää; |
| --- | --- |

2.32

’huoltokuvauksella’ tarkoitetaan renkaan kuormitusindeksin ja nopeustunnuksen erityistä yhdistelmää;

| 2.33 | ’kuormitusindeksillä’ tarkoitetaan numeerista koodia, joka osoittaa enimmäiskuorman, jonka rengas pystyy kantamaan.
  Kuormitusindeksien ja niitä vastaavien kuormien luettelo esitetään tämän säännön liitteessä 4; |
| --- | --- |

2.33

’kuormitusindeksillä’ tarkoitetaan numeerista koodia, joka osoittaa enimmäiskuorman, jonka rengas pystyy kantamaan.

Kuormitusindeksien ja niitä vastaavien kuormien luettelo esitetään tämän säännön liitteessä 4;

| 2.34 | ’nopeustunnuksella’ tarkoitetaan |
| --- | --- |

2.34

’nopeustunnuksella’ tarkoitetaan

| 2.34.1 | aakkosellista tunnusta, joka ilmoittaa nopeuden, jossa rengas pystyy kantamaan vastaavan kuormitusindeksin ilmoittaman kuorman; |
| --- | --- |

2.34.1

aakkosellista tunnusta, joka ilmoittaa nopeuden, jossa rengas pystyy kantamaan vastaavan kuormitusindeksin ilmoittaman kuorman;

| 2.34.2 | nopeustunnukset ja vastaavat nopeudet esitetään seuraavassa taulukossa:






  Nopeustunnus | Vastaava nopeus (km/h) |
| --- | --- | --- |
| L
  M
  N
  P
  Q
  R
  S
  T
  U
  H
  V
  W
  Y | 120
  130
  140
  150
  160
  170
  180
  190
  200
  210
  240
  270
  300 |

2.34.2

nopeustunnukset ja vastaavat nopeudet esitetään seuraavassa taulukossa:

Nopeustunnus

Vastaava nopeus (km/h)

L

M

N

P

Q

R

S

T

U

H

V

W

Y

120

130

140

150

160

170

180

190

200

210

240

270

300

| 2.35 | ’enimmäiskuormituksella’ tarkoitetaan enimmäismassaa, joka rengas on suunniteltu kantamaan; |
| --- | --- |

2.35

’enimmäiskuormituksella’ tarkoitetaan enimmäismassaa, joka rengas on suunniteltu kantamaan;

| 2.35.1 | nopeuksissa, jotka ovat enintään 210 km/h, enimmäiskuormitus ei saa olla renkaan kuormitusindeksiä vastaavaa arvoa suurempi; |
| --- | --- |

2.35.1

nopeuksissa, jotka ovat enintään 210 km/h, enimmäiskuormitus ei saa olla renkaan kuormitusindeksiä vastaavaa arvoa suurempi;

| 2.35.2 | nopeuksissa, jotka ovat yli 210 km/h mutta enintään 300 km/h, enimmäiskuormitus ei saa olla suurempi kuin renkaan kantavuusindeksiä vastaavan arvon prosenttiosuus, joka ilmoitetaan seuraavassa taulukossa viitaten sen ajoneuvon nopeuskykyyn, johon rengas on tarkoitettu asennettavaksi:







  Renkaan nopeustunnut | Enimmäisnopeus (km/h) | Enimmäiskuormitus – % |
| --- | --- | --- | --- |
| V | 210
  215
  220
  225
  230
  235
  240 | 100,0
  98,5
  97,0
  95,5
  94,0
  92,5
  91,0 |
| W | 240
  250
  260
  270 | 100
  95
  90
  85 |
| Y | 270
  280
  290
  300 | 100
  95
  90
  85 |

2.35.2

nopeuksissa, jotka ovat yli 210 km/h mutta enintään 300 km/h, enimmäiskuormitus ei saa olla suurempi kuin renkaan kantavuusindeksiä vastaavan arvon prosenttiosuus, joka ilmoitetaan seuraavassa taulukossa viitaten sen ajoneuvon nopeuskykyyn, johon rengas on tarkoitettu asennettavaksi:

Renkaan nopeustunnut

Enimmäisnopeus (km/h)

Enimmäiskuormitus – %

V

210

215

220

225

230

235

240

100,0

98,5

97,0

95,5

94,0

92,5

91,0

W

240

250

260

270

100

95

90

85

Y

270

280

290

300

100

95

90

85

Annettujen enimmäisnopeuksien välissä oleville enimmäisnopeuksille sallitaan enimmäiskuormituksen lineaarinen interpolointi;

| 2.36 | ’pinnoituslaitoksella’ tarkoitetaan valmiita pinnoitettuja renkaita tuottavaa laitosta tai paikallisten laitosten ryhmää; |
| --- | --- |

2.36

’pinnoituslaitoksella’ tarkoitetaan valmiita pinnoitettuja renkaita tuottavaa laitosta tai paikallisten laitosten ryhmää;

| 2.37 | ’pinnoituksella’ tarkoitetaan käytetyn renkaan kunnostamista korvaamalla kulunut kulutuspinta uudella materiaalilla. Tähän saattaa myös kuulua uloimman sivupinnan kunnostaminen. Pinnoitukseen kuuluvat seuraavat prosessit: |
| --- | --- |

2.37

’pinnoituksella’ tarkoitetaan käytetyn renkaan kunnostamista korvaamalla kulunut kulutuspinta uudella materiaalilla. Tähän saattaa myös kuulua uloimman sivupinnan kunnostaminen. Pinnoitukseen kuuluvat seuraavat prosessit:

| 2.37.1 | ’harjapinnoitus’ — kulutuspinnan korvaaminen; |
| --- | --- |

2.37.1

’harjapinnoitus’ — kulutuspinnan korvaaminen;

| 2.37.2 | ’kokopinnoitus’ — kulutuspinnan korvaaminen siten, että uusi materiaali osittain peittää sivupinnan; |
| --- | --- |

2.37.2

’kokopinnoitus’ — kulutuspinnan korvaaminen siten, että uusi materiaali osittain peittää sivupinnan;

| 2.37.3 | ’pinnoitus jalkaosasta jalkaosaan’ — kulutuspinnan korvaaminen ja sivupinnan kunnostaminen renkaan alempi alue kokonaan tai osittain mukaan luettuna; |
| --- | --- |

2.37.3

’pinnoitus jalkaosasta jalkaosaan’ — kulutuspinnan korvaaminen ja sivupinnan kunnostaminen renkaan alempi alue kokonaan tai osittain mukaan luettuna;

| 2.38 | ’ulkorengas’ on renkaan rungosta sekä jäljellä olevasta kulutuspinnasta ja sivupintamateriaalista koostuva käytetty rengas; |
| --- | --- |

2.38

’ulkorengas’ on renkaan rungosta sekä jäljellä olevasta kulutuspinnasta ja sivupintamateriaalista koostuva käytetty rengas;

| 2.39 | ’karhennus’ on prosessi, jossa ulkorenkaasta poistetaan vanha materiaali pinnan pohjustamiseksi uutta materiaalia varten; |
| --- | --- |

2.39

’karhennus’ on prosessi, jossa ulkorenkaasta poistetaan vanha materiaali pinnan pohjustamiseksi uutta materiaalia varten;

| 2.40 | ’korjaaminen’ tarkoittaa vaurioituneille renkaiden rungoille sovituissa rajoissa tehtäviä korjaustöitä; |
| --- | --- |

2.40

’korjaaminen’ tarkoittaa vaurioituneille renkaiden rungoille sovituissa rajoissa tehtäviä korjaustöitä;

| 2.41 | ’kulutuspinnan materiaali’ on kuluneen kulutuspinnan korvaamiseen sopivassa muodossa oleva materiaali. Tämä materiaali voi olla esimerkiksi seuraavissa muodoissa: |
| --- | --- |

2.41

’kulutuspinnan materiaali’ on kuluneen kulutuspinnan korvaamiseen sopivassa muodossa oleva materiaali. Tämä materiaali voi olla esimerkiksi seuraavissa muodoissa:

| 2.41.1 | ’pinnoituspinta’ — valmiiksi leikatut pituudet, jotka on puristettu vaadittuun poikkileikkausprofiiliin ja tämän jälkeen kylmäsovitettu valmisteltuun ulkorenkaaseen. Uusi materiaali on vulkanoitava; |
| --- | --- |

2.41.1

’pinnoituspinta’ — valmiiksi leikatut pituudet, jotka on puristettu vaadittuun poikkileikkausprofiiliin ja tämän jälkeen kylmäsovitettu valmisteltuun ulkorenkaaseen. Uusi materiaali on vulkanoitava;

| 2.41.2 | ’liuskakierretty’ — kulutuspinnan materiaalista valmistettu suorapuristettu nauha, joka kierretään valmisteltuun ulkorenkaaseen siten, että vaadittu poikkileikkausprofiili saavutetaan. Uusi materiaali on vulkanoitava; |
| --- | --- |

2.41.2

’liuskakierretty’ — kulutuspinnan materiaalista valmistettu suorapuristettu nauha, joka kierretään valmisteltuun ulkorenkaaseen siten, että vaadittu poikkileikkausprofiili saavutetaan. Uusi materiaali on vulkanoitava;

| 2.41.3 | ’suorapuristettu’ — kulutuspinnan materiaali puristetaan vaaditun poikkileikkausprofiilin aikaansaamiseksi ja suoraan valmistellun ulkorenkaan pinnalle. Uusi materiaali on vulkanoitava; |
| --- | --- |

2.41.3

’suorapuristettu’ — kulutuspinnan materiaali puristetaan vaaditun poikkileikkausprofiilin aikaansaamiseksi ja suoraan valmistellun ulkorenkaan pinnalle. Uusi materiaali on vulkanoitava;

| 2.41.4 | ’ennalta vulkanoitu’ — etukäteen muotoiltu ja vulkanoitu kulutuspinta, joka kiinnitetään suoraan valmisteltuun ulkorenkaaseen. Uusi materiaali on sidottava sideaineella ulkorenkaaseen; |
| --- | --- |

2.41.4

’ennalta vulkanoitu’ — etukäteen muotoiltu ja vulkanoitu kulutuspinta, joka kiinnitetään suoraan valmisteltuun ulkorenkaaseen. Uusi materiaali on sidottava sideaineella ulkorenkaaseen;

| 2.42 | ’sivupinnan päällyste’ on materiaali, jolla ulkorenkaan sivupinnat päällystetään siten, että vaadittujen merkintöjen annetaan muodostua; |
| --- | --- |

2.42

’sivupinnan päällyste’ on materiaali, jolla ulkorenkaan sivupinnat päällystetään siten, että vaadittujen merkintöjen annetaan muodostua;

| 2.43 | ’aluskumi’ on materiaali, jota käytetään sitovana kerroksena uuden kulutuspinnan ja renkaan rungon välillä sekä vähäisempien vaurioiden korjaamiseen; |
| --- | --- |

2.43

’aluskumi’ on materiaali, jota käytetään sitovana kerroksena uuden kulutuspinnan ja renkaan rungon välillä sekä vähäisempien vaurioiden korjaamiseen;

| 2.44 | ’sideaine’ on sitova liuos, joka pitää uudet materiaalit paikallaan ennen vulkanointia; |
| --- | --- |

2.44

’sideaine’ on sitova liuos, joka pitää uudet materiaalit paikallaan ennen vulkanointia;

| 2.45 | ’vulkanointi’ on termi, jota käytetään kuvaamaan uuden materiaalin fyysisissä ominaisuuksissa tapahtuvaa muutosta, joka yleensä johtuu materiaalin altistamisesta lämmölle ja paineelle määrätyksi ajaksi valvotuissa olosuhteissa; |
| --- | --- |

2.45

’vulkanointi’ on termi, jota käytetään kuvaamaan uuden materiaalin fyysisissä ominaisuuksissa tapahtuvaa muutosta, joka yleensä johtuu materiaalin altistamisesta lämmölle ja paineelle määrätyksi ajaksi valvotuissa olosuhteissa;

| 2.46 | ’säteisheitto’ tarkoittaa renkaan säteen vaihtelua kulutuspinnan ulkokehältä mitattuna; |
| --- | --- |

2.46

’säteisheitto’ tarkoittaa renkaan säteen vaihtelua kulutuspinnan ulkokehältä mitattuna;

| 2.47 | ’epätasapaino’ tarkoittaa massan jakautumisessa renkaan keskiakselille esiintyvän vaihtelun mittausta. Tämä voidaan mitata joko ’staattisena’ tai ’dynaamisena’ epätasapainona. |
| --- | --- |

2.47

’epätasapaino’ tarkoittaa massan jakautumisessa renkaan keskiakselille esiintyvän vaihtelun mittausta. Tämä voidaan mitata joko ’staattisena’ tai ’dynaamisena’ epätasapainona.

3.   MERKINNÄT

| 3.1 | Esimerkki pinnoitetun renkaan merkinnästä esitetään tämän säännön liitteessä 3. |
| --- | --- |

3.1

Esimerkki pinnoitetun renkaan merkinnästä esitetään tämän säännön liitteessä 3.

| 3.2 | Pinnoitetuissa symmetrisissä renkaissa on oltava kummallakin sivupinnalla ja pinnoitetuissa epäsymmetrisissä renkaissa ainakin ulommalla sivupinnalla |
| --- | --- |

3.2

Pinnoitetuissa symmetrisissä renkaissa on oltava kummallakin sivupinnalla ja pinnoitetuissa epäsymmetrisissä renkaissa ainakin ulommalla sivupinnalla

| 3.2.1 | tavaramerkki tai kauppanimi; |
| --- | --- |

3.2.1

tavaramerkki tai kauppanimi;

| 3.2.2 | renkaan kokomerkintä 2.21 kohdan määritelmän mukaisesti; |
| --- | --- |

3.2.2

renkaan kokomerkintä 2.21 kohdan määritelmän mukaisesti;

| 3.2.3 | ilmoitus rakenteesta seuraavasti: |
| --- | --- |

3.2.3

ilmoitus rakenteesta seuraavasti:

| 3.2.3.1 | ristikudosrenkaat: ei ilmoitusta tai D-kirjain vanteen halkaisijan osoittavan merkinnän edessä; |
| --- | --- |

3.2.3.1

ristikudosrenkaat: ei ilmoitusta tai D-kirjain vanteen halkaisijan osoittavan merkinnän edessä;

| 3.2.3.2 | vyökudosrenkaat: R-kirjain vanteen halkaisijan osoittavan merkinnän edessä ja haluttaessa merkintä ’RADIAL’; |
| --- | --- |

3.2.3.2

vyökudosrenkaat: R-kirjain vanteen halkaisijan osoittavan merkinnän edessä ja haluttaessa merkintä ’RADIAL’;

| 3.2.3.3 | ristikudosvyörenkaat: B-kirjain vanteen halkaisijan osoittavan merkinnän edessä ja lisäksi merkintä ’BIAS-BELTED’; |
| --- | --- |

3.2.3.3

ristikudosvyörenkaat: B-kirjain vanteen halkaisijan osoittavan merkinnän edessä ja lisäksi merkintä ’BIAS-BELTED’;

| 3.2.4 | huoltokuvaus, johon sisältyy |
| --- | --- |

3.2.4

huoltokuvaus, johon sisältyy

| 3.2.4.1 | ilmoitus renkaan nimelliskantavuudesta 2.33 kohdassa määritellyn kuormitusindeksin muodossa; |
| --- | --- |

3.2.4.1

ilmoitus renkaan nimelliskantavuudesta 2.33 kohdassa määritellyn kuormitusindeksin muodossa;

| 3.2.4.2 | ilmoitus renkaan nimellisnopeuskyvystä 2.34 kohdassa määritellyn tunnuksen muodossa; |
| --- | --- |

3.2.4.2

ilmoitus renkaan nimellisnopeuskyvystä 2.34 kohdassa määritellyn tunnuksen muodossa;

| 3.2.5 | merkintä ’TUBELESS’, jos rengas on suunniteltu käytettäväksi ilman sisärengasta; |
| --- | --- |

3.2.5

merkintä ’TUBELESS’, jos rengas on suunniteltu käytettäväksi ilman sisärengasta;

| 3.2.6 | merkintä ’M+S’ tai ’MS’ tai ’M.S.’ taikka ’M & S’, jos kyseessä on talvirengas; |
| --- | --- |

3.2.6

merkintä ’M+S’ tai ’MS’ tai ’M.S.’ taikka ’M & S’, jos kyseessä on talvirengas;

| 3.2.7 | pinnoituspäivämäärä seuraavasti: |
| --- | --- |

3.2.7

pinnoituspäivämäärä seuraavasti:

| 3.2.7.1 | joulukuun 31 päivään 1999 saakka: joko 3.2.7.2 kohdan määritelmän mukaisesti tai kolmesta numerosta muodostuvana ryhmänä, jonka kaksi ensimmäistä numeroa tarkoittavat viikkoa ja kolmas numero valmistusvuosikymmenen vuotta. Päiväyskoodi voi kattaa viikkonumeron osoittaman viikon ja kolmen sitä seuraavan viikon muodostaman tuotantojakson. Esimerkiksi merkintä ’253’ voi tarkoittaa rengasta, joka pinnoitettiin viikoilla 25, 26, 27 tai 28 vuonna 1993.
  Päiväyskoodin saa merkitä ainoastaan yhdelle sivupinnalle; |
| --- | --- |

3.2.7.1

joulukuun 31 päivään 1999 saakka: joko 3.2.7.2 kohdan määritelmän mukaisesti tai kolmesta numerosta muodostuvana ryhmänä, jonka kaksi ensimmäistä numeroa tarkoittavat viikkoa ja kolmas numero valmistusvuosikymmenen vuotta. Päiväyskoodi voi kattaa viikkonumeron osoittaman viikon ja kolmen sitä seuraavan viikon muodostaman tuotantojakson. Esimerkiksi merkintä ’253’ voi tarkoittaa rengasta, joka pinnoitettiin viikoilla 25, 26, 27 tai 28 vuonna 1993.

Päiväyskoodin saa merkitä ainoastaan yhdelle sivupinnalle;

| 3.2.7.2 | tammikuun 1 päivästä 2000 alkaen: neljästä numerosta muodostuvana ryhmänä, jonka kaksi ensimmäistä numeroa tarkoittavat viikkoa ja kaksi seuraavaa numeroa vuotta, jona rengas pinnoitettiin. Päiväyskoodi voi kattaa viikkonumeron osoittaman viikon ja kolmen sitä seuraavan viikon muodostaman tuotantojakson. Esimerkiksi merkintä ’2503’ voi tarkoittaa rengasta, joka pinnoitettiin viikoilla 25, 26, 27 tai 28 vuonna 2003.
  Päiväyskoodin saa merkitä ainoastaan yhdelle sivupinnalle; |
| --- | --- |

3.2.7.2

tammikuun 1 päivästä 2000 alkaen: neljästä numerosta muodostuvana ryhmänä, jonka kaksi ensimmäistä numeroa tarkoittavat viikkoa ja kaksi seuraavaa numeroa vuotta, jona rengas pinnoitettiin. Päiväyskoodi voi kattaa viikkonumeron osoittaman viikon ja kolmen sitä seuraavan viikon muodostaman tuotantojakson. Esimerkiksi merkintä ’2503’ voi tarkoittaa rengasta, joka pinnoitettiin viikoilla 25, 26, 27 tai 28 vuonna 2003.

Päiväyskoodin saa merkitä ainoastaan yhdelle sivupinnalle;

| 3.2.8 | merkintä ’RETREAD’ tai ’REMOULD’ (tammikuun 1 päivän 1999 jälkeen on käytettävä ainoastaan merkintää ’RETREAD’). Pinnoittajan pyynnöstä sama merkintä voidaan lisätä myös muilla kielillä. |
| --- | --- |

3.2.8

merkintä ’RETREAD’ tai ’REMOULD’ (tammikuun 1 päivän 1999 jälkeen on käytettävä ainoastaan merkintää ’RETREAD’). Pinnoittajan pyynnöstä sama merkintä voidaan lisätä myös muilla kielillä.

| 3.3 | Ennen hyväksyntää renkaissa on oltava riittävän suuri tyhjä tila 5.8 kohdassa tarkoitetulle ja tämän säännön liitteessä 2 esitetylle hyväksyntämerkille. |
| --- | --- |

3.3

Ennen hyväksyntää renkaissa on oltava riittävän suuri tyhjä tila 5.8 kohdassa tarkoitetulle ja tämän säännön liitteessä 2 esitetylle hyväksyntämerkille.

| 3.4 | Hyväksynnän jälkeen 5.8 kohdassa tarkoitettu ja tämän säännön liitteessä 2 esitetty merkintä on kiinnitettävä 3.3 kohdassa tarkoitettuun tyhjään tilaan. Tämän merkinnän saa kiinnittää ainoastaan yhdelle sivupinnalle. |
| --- | --- |

3.4

Hyväksynnän jälkeen 5.8 kohdassa tarkoitettu ja tämän säännön liitteessä 2 esitetty merkintä on kiinnitettävä 3.3 kohdassa tarkoitettuun tyhjään tilaan. Tämän merkinnän saa kiinnittää ainoastaan yhdelle sivupinnalle.

| 3.5 | Edellä 3.2 kohdassa tarkoitettujen merkintöjen sekä 3.4 ja 5.8 kohdassa tarkoitetun hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa, ja ne on valettava tai pysyvästi merkittävä renkaaseen. |
| --- | --- |

3.5

Edellä 3.2 kohdassa tarkoitettujen merkintöjen sekä 3.4 ja 5.8 kohdassa tarkoitetun hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa, ja ne on valettava tai pysyvästi merkittävä renkaaseen.

| 3.6 | Jos alkuperäisen valmistajan renkaille antamat eritelmät ovat vielä luettavissa renkaiden pinnoittamisen jälkeen, ne katsotaan pinnoittajan pinnoitetulle renkaalle antamiksi eritelmiksi. Jos kyseiset alkuperäiset eritelmät eivät ole sovellettavissa pinnoittamisen jälkeen, ne on poistettava kokonaan. |
| --- | --- |

3.6

Jos alkuperäisen valmistajan renkaille antamat eritelmät ovat vielä luettavissa renkaiden pinnoittamisen jälkeen, ne katsotaan pinnoittajan pinnoitetulle renkaalle antamiksi eritelmiksi. Jos kyseiset alkuperäiset eritelmät eivät ole sovellettavissa pinnoittamisen jälkeen, ne on poistettava kokonaan.

| 3.7 | Alkuperäinen E- tai e-hyväksyntämerkki ja hyväksyntänumero on poistettava. |
| --- | --- |

3.7

Alkuperäinen E- tai e-hyväksyntämerkki ja hyväksyntänumero on poistettava.

4.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

Renkaiden pinnoituslaitoksen hyväksyntään sovelletaan seuraavassa esitettyjä menettelyjä.

| 4.1 | Renkaan kauppanimen tai tavaramerkin haltijan tai tämän valtuutetun edustajan on haettava pinnoituslaitoksen hyväksyntää. Hakemuksesta on käytävä ilmi |
| --- | --- |

4.1

Renkaan kauppanimen tai tavaramerkin haltijan tai tämän valtuutetun edustajan on haettava pinnoituslaitoksen hyväksyntää. Hakemuksesta on käytävä ilmi

| 4.1.1 | pinnoitettuja renkaita tuottavan yrityksen rakenne; |
| --- | --- |

4.1.1

pinnoitettuja renkaita tuottavan yrityksen rakenne;

| 4.1.2 | lyhyt kuvaus laadunhallintajärjestelmästä, jonka avulla varmistetaan renkaiden pinnoitusmenettelyjen tehokas valvonta tämän säännön vaatimusten täyttämiseksi; |
| --- | --- |

4.1.2

lyhyt kuvaus laadunhallintajärjestelmästä, jonka avulla varmistetaan renkaiden pinnoitusmenettelyjen tehokas valvonta tämän säännön vaatimusten täyttämiseksi;

| 4.1.3 | tuotetuista pinnoitetuista renkaista käytettävät kauppanimet tai tavaramerkit; |
| --- | --- |

4.1.3

tuotetuista pinnoitetuista renkaista käytettävät kauppanimet tai tavaramerkit;

| 4.1.4 | seuraavat pinnoitettavia renkaita koskevat tiedot: |
| --- | --- |

4.1.4

seuraavat pinnoitettavia renkaita koskevat tiedot:

| 4.1.4.1 | rengaskoot; |
| --- | --- |

4.1.4.1

rengaskoot;

| 4.1.4.2 | renkaiden rakenne (ristikudos, ristikudosvyö tai vyörengas); |
| --- | --- |

4.1.4.2

renkaiden rakenne (ristikudos, ristikudosvyö tai vyörengas);

| 4.1.4.3 | renkaiden käyttöluokka (normaali tai talvirengas jne.); |
| --- | --- |

4.1.4.3

renkaiden käyttöluokka (normaali tai talvirengas jne.);

| 4.1.4.4 | pinnoitusjärjestelmä ja käytettävien uusien materiaalien kiinnitysmenetelmä 2.37 ja 2.41 kohdan määritelmien mukaisesti; |
| --- | --- |

4.1.4.4

pinnoitusjärjestelmä ja käytettävien uusien materiaalien kiinnitysmenetelmä 2.37 ja 2.41 kohdan määritelmien mukaisesti;

| 4.1.4.5 | pinnoitettavien renkaiden enimmäisnopeuden tunnus; |
| --- | --- |

4.1.4.5

pinnoitettavien renkaiden enimmäisnopeuden tunnus;

| 4.1.4.6 | pinnoitettavien renkaiden enimmäiskuormituksen indeksi; |
| --- | --- |

4.1.4.6

pinnoitettavien renkaiden enimmäiskuormituksen indeksi;

| 4.1.4.7 | nimetty kansainvälinen rengasstandardi, jonka mukaisia renkaat ovat. |
| --- | --- |

4.1.4.7

nimetty kansainvälinen rengasstandardi, jonka mukaisia renkaat ovat.

5.   HYVÄKSYNTÄ

| 5.1 | Jotta pinnoituslaitos voi pinnoittaa renkaita, vastuullisten viranomaisten on hyväksyttävä pinnoituslaitos tämän säännön vaatimusten mukaisesti. Vastuullinen viranomainen toteuttaa tarvittavat toimenpiteet tämän säännön mukaisesti sen varmistamiseksi, että kyseisessä laitoksessa pinnoitetut renkaat täyttävät tässä säännössä asetetut vaatimukset. Pinnoituslaitos on täysin vastuussa sen varmistamisesta, että pinnoitetut renkaat täyttävät tämän säännön vaatimukset ja että ne käyttäytyvät riittävän hyvin normaalikäytössä. |
| --- | --- |

5.1

Jotta pinnoituslaitos voi pinnoittaa renkaita, vastuullisten viranomaisten on hyväksyttävä pinnoituslaitos tämän säännön vaatimusten mukaisesti. Vastuullinen viranomainen toteuttaa tarvittavat toimenpiteet tämän säännön mukaisesti sen varmistamiseksi, että kyseisessä laitoksessa pinnoitetut renkaat täyttävät tässä säännössä asetetut vaatimukset. Pinnoituslaitos on täysin vastuussa sen varmistamisesta, että pinnoitetut renkaat täyttävät tämän säännön vaatimukset ja että ne käyttäytyvät riittävän hyvin normaalikäytössä.

| 5.2 | Renkaiden pinnoituslaitoksen alkuarviointia koskevien normaalivaatimusten lisäksi hyväksyntäviranomaisen on oltava vakuuttunut siitä, että materiaalitoimittajien menettelyjä, toimintaa, ohjeita ja erittelyjä koskevat asiakirjat on laadittu kielellä, jota renkaiden pinnoituslaitoksen toimijat ymmärtävät helposti. |
| --- | --- |

5.2

Renkaiden pinnoituslaitoksen alkuarviointia koskevien normaalivaatimusten lisäksi hyväksyntäviranomaisen on oltava vakuuttunut siitä, että materiaalitoimittajien menettelyjä, toimintaa, ohjeita ja erittelyjä koskevat asiakirjat on laadittu kielellä, jota renkaiden pinnoituslaitoksen toimijat ymmärtävät helposti.

| 5.3 | Hyväksyntäviranomaisen on varmistettava, että kunkin laitoksen menettelyjä ja toimia koskevissa asiakirjoissa eritellään käytettyjen korjausmateriaalien ja menettelyjen osalta ne vaurioiden rajat, joiden ylittyessä renkaan rungon vaurioiden tai reikien ei enää katsota olevan korjattavissa, olivatpa kyseiset vauriot jo olleet olemassa tai aiheutuneet pinnoituksen valmisteluprosessien aikana. |
| --- | --- |

5.3

Hyväksyntäviranomaisen on varmistettava, että kunkin laitoksen menettelyjä ja toimia koskevissa asiakirjoissa eritellään käytettyjen korjausmateriaalien ja menettelyjen osalta ne vaurioiden rajat, joiden ylittyessä renkaan rungon vaurioiden tai reikien ei enää katsota olevan korjattavissa, olivatpa kyseiset vauriot jo olleet olemassa tai aiheutuneet pinnoituksen valmisteluprosessien aikana.

| 5.4 | Ennen hyväksynnän myöntämistä viranomaisen on oltava vakuuttunut siitä, että pinnoitetut renkaat ovat tämän säännön mukaisia ja että 6.7 ja 6.8 kohdassa määritellyt testit on suoritettu hyväksyttävästi vähintään 5:lle mutta ei välttämättä yli 20:lle pinnoitetun renkaan näytteelle, jotka edustavat pinnoituslaitoksen tuottamaa renkaiden sarjaa. |
| --- | --- |

5.4

Ennen hyväksynnän myöntämistä viranomaisen on oltava vakuuttunut siitä, että pinnoitetut renkaat ovat tämän säännön mukaisia ja että 6.7 ja 6.8 kohdassa määritellyt testit on suoritettu hyväksyttävästi vähintään 5:lle mutta ei välttämättä yli 20:lle pinnoitetun renkaan näytteelle, jotka edustavat pinnoituslaitoksen tuottamaa renkaiden sarjaa.

| 5.5 | Jos milloin tahansa testien kuluessa renkaassa ilmenee vika, samasta eritellystä renkaasta testataan kaksi lisänäytettä.
  Jos toinen tai kumpikaan näistä kahdesta lisänäytteestä ei täytä vaatimuksia, testataan vielä kaksi näytettä.
  Jos toinen tai kumpikaan näistä kahdesta viimeisestä näytteestä ei täytä vaatimuksia, pinnoituslaitoksen hyväksyntähakemus hylätään. |
| --- | --- |

5.5

Jos milloin tahansa testien kuluessa renkaassa ilmenee vika, samasta eritellystä renkaasta testataan kaksi lisänäytettä.

Jos toinen tai kumpikaan näistä kahdesta lisänäytteestä ei täytä vaatimuksia, testataan vielä kaksi näytettä.

Jos toinen tai kumpikaan näistä kahdesta viimeisestä näytteestä ei täytä vaatimuksia, pinnoituslaitoksen hyväksyntähakemus hylätään.

| 5.6 | Jos kaikki tämän säännön vaatimukset täyttyvät, hyväksyntä myönnetään ja kullekin hyväksytylle pinnoituslaitokselle annetaan hyväksyntänumero. Tämän numeron kahdesta ensimmäisestä numerosta käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Hyväksyntänumeroa edeltää merkintä ’108R’, joka tarkoittaa sitä, että hyväksyntää sovelletaan tämän säännön mukaisesti pinnoitettuun renkaaseen. Sama viranomainen ei saa antaa samaa numeroa toiselle tämän säännön soveltamisalaan kuuluvalle laitokselle. |
| --- | --- |

5.6

Jos kaikki tämän säännön vaatimukset täyttyvät, hyväksyntä myönnetään ja kullekin hyväksytylle pinnoituslaitokselle annetaan hyväksyntänumero. Tämän numeron kahdesta ensimmäisestä numerosta käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Hyväksyntänumeroa edeltää merkintä ’108R’, joka tarkoittaa sitä, että hyväksyntää sovelletaan tämän säännön mukaisesti pinnoitettuun renkaaseen. Sama viranomainen ei saa antaa samaa numeroa toiselle tämän säännön soveltamisalaan kuuluvalle laitokselle.

| 5.7 | Tämän säännön mukaisesta hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka lopullisesti keskeytetystä tuotannosta on ilmoitettava tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 olevan mallin mukaisella lomakkeella. |
| --- | --- |

5.7

Tämän säännön mukaisesta hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka lopullisesti keskeytetystä tuotannosta on ilmoitettava tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 olevan mallin mukaisella lomakkeella.

| 5.8 | Jokaiseen tämän säännön vaatimukset täyttävään pinnoitettuun renkaaseen on kiinnitettävä näkyvästi 3.3 kohdassa määriteltyyn paikkaan ja 3.2 kohdassa määriteltyjen merkintöjen lisäksi kansainvälinen hyväksyntämerkki, joka koostuu |
| --- | --- |

5.8

Jokaiseen tämän säännön vaatimukset täyttävään pinnoitettuun renkaaseen on kiinnitettävä näkyvästi 3.3 kohdassa määriteltyyn paikkaan ja 3.2 kohdassa määriteltyjen merkintöjen lisäksi kansainvälinen hyväksyntämerkki, joka koostuu

| 5.8.1 | ympyrän sisällä olevasta E-kirjaimesta, jota seuraa hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (8), ja |
| --- | --- |

5.8.1

ympyrän sisällä olevasta E-kirjaimesta, jota seuraa hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (8), ja

| 5.8.2 | edellä 5.6 kohdassa määritellystä hyväksyntänumerosta. |
| --- | --- |

5.8.2

edellä 5.6 kohdassa määritellystä hyväksyntänumerosta.

| 5.9 | Tämän säännön liitteessä 2 annetaan esimerkki hyväksyntämerkistä. |
| --- | --- |

5.9

Tämän säännön liitteessä 2 annetaan esimerkki hyväksyntämerkistä.

6.   VAATIMUKSET

| 6.1 | Renkaita ei saa hyväksyä pinnoitukseen, jos niitä ei ole tyyppihyväksytty ja jos niissä ei ole joko E- tai e-merkkiä; tätä vaatimusta sovelletaan pakollisena kuitenkin vasta viimeistään 1 päivästä tammikuuta 2000. |
| --- | --- |

6.1

Renkaita ei saa hyväksyä pinnoitukseen, jos niitä ei ole tyyppihyväksytty ja jos niissä ei ole joko E- tai e-merkkiä; tätä vaatimusta sovelletaan pakollisena kuitenkin vasta viimeistään 1 päivästä tammikuuta 2000.

| 6.1.1 | Suurien nopeuksien renkaita, joiden kokomerkinnässä on ainoastaan merkintä ’ZR’ ja joissa ei ole huoltokuvausta, ei saa pinnoittaa. |
| --- | --- |

6.1.1

Suurien nopeuksien renkaita, joiden kokomerkinnässä on ainoastaan merkintä ’ZR’ ja joissa ei ole huoltokuvausta, ei saa pinnoittaa.

| 6.2 | Aikaisemmin jo pinnoitettuja renkaita ei saa hyväksyä uudelleenpinnoitukseen. |
| --- | --- |

6.2

Aikaisemmin jo pinnoitettuja renkaita ei saa hyväksyä uudelleenpinnoitukseen.

| 6.3 | Pinnoitukseen hyväksytty ulkorengas saa olla enintään 7 vuotta vanha; renkaan ikä todetaan alkuperäisen renkaan valmistusvuoden osoittavista numeroista; esimerkiksi päiväyskoodilla ’253’ varustettu rengas voidaan hyväksyä pinnoitukseen vuoden 2000 loppuun saakka. |
| --- | --- |

6.3

Pinnoitukseen hyväksytty ulkorengas saa olla enintään 7 vuotta vanha; renkaan ikä todetaan alkuperäisen renkaan valmistusvuoden osoittavista numeroista; esimerkiksi päiväyskoodilla ’253’ varustettu rengas voidaan hyväksyä pinnoitukseen vuoden 2000 loppuun saakka.

| 6.4 | Edellytykset, jotka on täytettävä ennen pinnoitusta: |
| --- | --- |

6.4

Edellytykset, jotka on täytettävä ennen pinnoitusta:

| 6.4.1 | renkaiden on oltava puhtaat ja kuivat ennen tarkastusta; |
| --- | --- |

6.4.1

renkaiden on oltava puhtaat ja kuivat ennen tarkastusta;

| 6.4.2 | ennen karhennusta jokainen rengas on tarkastettava perusteellisesti sekä sisä- että ulkopuolelta, jotta varmistetaan renkaan sopivuus pinnoitukseen; |
| --- | --- |

6.4.2

ennen karhennusta jokainen rengas on tarkastettava perusteellisesti sekä sisä- että ulkopuolelta, jotta varmistetaan renkaan sopivuus pinnoitukseen;

| 6.4.3 | sellaisia renkaita, joissa on näkyviä ylikuormituksen tai alipaineen aiheuttamia vaurioita, ei saa pinnoittaa; |
| --- | --- |

6.4.3

sellaisia renkaita, joissa on näkyviä ylikuormituksen tai alipaineen aiheuttamia vaurioita, ei saa pinnoittaa;

| 6.4.4 | renkaita, joissa on näkyvissä jokin seuraavista vaurioista, ei saa hyväksyä pinnoitukseen: |
| --- | --- |

6.4.4

renkaita, joissa on näkyvissä jokin seuraavista vaurioista, ei saa hyväksyä pinnoitukseen:

| 6.4.4.1 | a) | renkaan runkoon ulottuvat laajat murtumat; |
| --- | --- | --- |

6.4.4.1

a)

renkaan runkoon ulottuvat laajat murtumat;

| b) | renkaan rungossa olevat reiät tai H-nopeustunnusta korkeammalla nopeustunnuksella luokitellussa ulkorenkaassa olevat vauriot, paitsi silloin, jos kyseiset ulkorenkaat luokitellaan alemmalla nopeustunnuksella; |
| --- | --- |

b)

renkaan rungossa olevat reiät tai H-nopeustunnusta korkeammalla nopeustunnuksella luokitellussa ulkorenkaassa olevat vauriot, paitsi silloin, jos kyseiset ulkorenkaat luokitellaan alemmalla nopeustunnuksella;

| c) | aikaisemmat korjaukset vaurioille, jotka ylittävät määritellyt vaurioiden rajat — ks. 5.3 kohta; |
| --- | --- |

c)

aikaisemmat korjaukset vaurioille, jotka ylittävät määritellyt vaurioiden rajat — ks. 5.3 kohta;

| d) | renkaan rungon murtuminen; |
| --- | --- |

d)

renkaan rungon murtuminen;

| e) | öljyn tai kemikaalien aiheuttama huomattava vaurio; |
| --- | --- |

e)

öljyn tai kemikaalien aiheuttama huomattava vaurio;

| f) | liian lähellä toisiaan sijaitsevat erilaiset vauriot; |
| --- | --- |

f)

liian lähellä toisiaan sijaitsevat erilaiset vauriot;

| g) | renkaan jalkaosa vaurioitunut tai rikkoutunut; |
| --- | --- |

g)

renkaan jalkaosa vaurioitunut tai rikkoutunut;

| h) | sisävuorauksen sellainen huononeminen tai vaurioituminen, joka ei ole korjattavissa; |
| --- | --- |

h)

sisävuorauksen sellainen huononeminen tai vaurioituminen, joka ei ole korjattavissa;

| i) | muut renkaan jalkaosan vauriot kuin vähäiset, ainoastaan kumiin kohdistuvat vauriot; |
| --- | --- |

i)

muut renkaan jalkaosan vauriot kuin vähäiset, ainoastaan kumiin kohdistuvat vauriot;

| j) | kulutuspinnan kulumisesta tai sivupinnan hankaantumisesta johtuen näkyviin tulleet koordit; |
| --- | --- |

j)

kulutuspinnan kulumisesta tai sivupinnan hankaantumisesta johtuen näkyviin tulleet koordit;

| k) | kulutuspinnan tai sivupinnan materiaalin irtaantuminen renkaan rungosta niin, että vaurio ei ole korjattavissa; |
| --- | --- |

k)

kulutuspinnan tai sivupinnan materiaalin irtaantuminen renkaan rungosta niin, että vaurio ei ole korjattavissa;

| 1) | rakennevaurio sivupinnan alueella. |
| --- | --- |

1)

rakennevaurio sivupinnan alueella.

| 6.4.5 | vyökudosrenkaiden runkoja, joiden vyö on irtaantunut (ellei kyseessä ole vähäinen vyön reunan väljyys), ei saa hyväksyä pinnoitettaviksi. |
| --- | --- |

6.4.5

vyökudosrenkaiden runkoja, joiden vyö on irtaantunut (ellei kyseessä ole vähäinen vyön reunan väljyys), ei saa hyväksyä pinnoitettaviksi.

| 6.5 | Valmistelu: |
| --- | --- |

6.5

Valmistelu:

| 6.5.1 | Karhennuksen jälkeen ja ennen uuden materiaalin kiinnittämistä jokainen rengas on tarkastettava perusteellisesti uudelleen ainakin ulkopuolelta, jotta varmistetaan edelleen renkaan sopivuus pinnoitukseen. |
| --- | --- |

6.5.1

Karhennuksen jälkeen ja ennen uuden materiaalin kiinnittämistä jokainen rengas on tarkastettava perusteellisesti uudelleen ainakin ulkopuolelta, jotta varmistetaan edelleen renkaan sopivuus pinnoitukseen.

| 6.5.2 | Koko se pinta, johon uusi materiaali kiinnitetään, on valmisteltava ilman ylikuumennusta. Karhennetussa pintarakenteessa ei saa olla syviä karhennusrepeymiä tai irtonaista materiaalia. |
| --- | --- |

6.5.2

Koko se pinta, johon uusi materiaali kiinnitetään, on valmisteltava ilman ylikuumennusta. Karhennetussa pintarakenteessa ei saa olla syviä karhennusrepeymiä tai irtonaista materiaalia.

| 6.5.3 | Jos käytetään ennalta vulkanoitua materiaalia, valmistellun alueen rajojen on täytettävä materiaalin valmistajan vaatimukset. |
| --- | --- |

6.5.3

Jos käytetään ennalta vulkanoitua materiaalia, valmistellun alueen rajojen on täytettävä materiaalin valmistajan vaatimukset.

| 6.5.4 | Irrallisia koordien päitä ei sallita. |
| --- | --- |

6.5.4

Irrallisia koordien päitä ei sallita.

| 6.5.5 | Ulkorenkaan koordit eivät saa vaurioitua valmisteluprosessin aikana. |
| --- | --- |

6.5.5

Ulkorenkaan koordit eivät saa vaurioitua valmisteluprosessin aikana.

| 6.5.6 | Karhennuksesta vyörenkaiden vyölle aiheutuvat vauriot on rajoitettava ainoastaan uloimman kerroksen paikallisvaurioihin. |
| --- | --- |

6.5.6

Karhennuksesta vyörenkaiden vyölle aiheutuvat vauriot on rajoitettava ainoastaan uloimman kerroksen paikallisvaurioihin.

| 6.5.7 | Ristikudosrenkaiden karhennusvaurioiden rajat ovat seuraavat: |
| --- | --- |

6.5.7

Ristikudosrenkaiden karhennusvaurioiden rajat ovat seuraavat:

| 6.5.7.1 | jos kyseessä on kahdesta koordikerroksesta muodostuva rakenne, renkaan rungolle ei saa aiheutua vaurioita ulkorenkaan liitoksen vähäisiä paikallisia karhennusvaurioita lukuun ottamatta; |
| --- | --- |

6.5.7.1

jos kyseessä on kahdesta koordikerroksesta muodostuva rakenne, renkaan rungolle ei saa aiheutua vaurioita ulkorenkaan liitoksen vähäisiä paikallisia karhennusvaurioita lukuun ottamatta;

| 6.5.7.2 | jos kyseessä on sisärenkaattomien renkaiden kahdesta koordikerroksesta ja puskurikerroksesta muodostuva rakenne, renkaan rungolle tai puskurikerrokselle ei saa aiheutua vaurioita; |
| --- | --- |

6.5.7.2

jos kyseessä on sisärenkaattomien renkaiden kahdesta koordikerroksesta ja puskurikerroksesta muodostuva rakenne, renkaan rungolle tai puskurikerrokselle ei saa aiheutua vaurioita;

| 6.5.7.3 | jos kyseessä on sisärenkaallisten renkaiden kahdesta koordikerroksesta ja puskurikerroksesta muodostuva rakenne, puskurikerroksen paikalliset vauriot sallitaan; |
| --- | --- |

6.5.7.3

jos kyseessä on sisärenkaallisten renkaiden kahdesta koordikerroksesta ja puskurikerroksesta muodostuva rakenne, puskurikerroksen paikalliset vauriot sallitaan;

| 6.5.7.4 | jos kyseessä on sisärenkaattomien renkaiden neljästä tai useammasta koordikerroksesta muodostuva rakenne, renkaan rungolle tai puskurikerrokselle ei saa aiheutua vaurioita; |
| --- | --- |

6.5.7.4

jos kyseessä on sisärenkaattomien renkaiden neljästä tai useammasta koordikerroksesta muodostuva rakenne, renkaan rungolle tai puskurikerrokselle ei saa aiheutua vaurioita;

| 6.5.7.5 | jos kyseessä on sisärenkaallisten renkaiden neljästä tai useammasta koordikerroksesta muodostuva rakenne, vaurioiden on rajoituttava ainoastaan ulkorenkaan lakikerroksen uloimpaan koordikerrokseen. |
| --- | --- |

6.5.7.5

jos kyseessä on sisärenkaallisten renkaiden neljästä tai useammasta koordikerroksesta muodostuva rakenne, vaurioiden on rajoituttava ainoastaan ulkorenkaan lakikerroksen uloimpaan koordikerrokseen.

| 6.5.8 | Avoimet teräsosat on käsiteltävä mahdollisimman nopeasti asianmukaisella materiaalilla kyseisen materiaalin valmistajan määrittelemällä tavalla. |
| --- | --- |

6.5.8

Avoimet teräsosat on käsiteltävä mahdollisimman nopeasti asianmukaisella materiaalilla kyseisen materiaalin valmistajan määrittelemällä tavalla.

| 6.6 | Pinnoitus: |
| --- | --- |

6.6

Pinnoitus:

| 6.6.1 | Pinnoittajan on varmistettava, että joko korjausmateriaalien (paikat mukaan luettuna) valmistaja tai toimittaja on vastuussa seuraavassa luetelluista seikoista:






  a) | kiinnitys ja varastointimenetelmän (menetelmien) määrittely pinnoittajan pyynnöstä ja sen maan kansallisella kielellä, jossa materiaaleja tullaan käyttämään; |
| --- | --- | --- |

6.6.1

Pinnoittajan on varmistettava, että joko korjausmateriaalien (paikat mukaan luettuna) valmistaja tai toimittaja on vastuussa seuraavassa luetelluista seikoista:

a)

kiinnitys ja varastointimenetelmän (menetelmien) määrittely pinnoittajan pyynnöstä ja sen maan kansallisella kielellä, jossa materiaaleja tullaan käyttämään;

| b) | niiden vauriorajojen määrittely, joissa materiaalit on suunniteltu käytettäväksi, pinnoittajan pyynnöstä ja sen maan kansallisella kielellä, jossa materiaaleja tullaan käyttämään; |
| --- | --- |

b)

niiden vauriorajojen määrittely, joissa materiaalit on suunniteltu käytettäväksi, pinnoittajan pyynnöstä ja sen maan kansallisella kielellä, jossa materiaaleja tullaan käyttämään;

| c) | sen varmistaminen, että renkaiden vahvistetut paikat, jos niitä käytetään oikealla tavalla renkaiden runkojen korjauksissa, ovat käyttötarkoitukseensa sopivia; |
| --- | --- |

c)

sen varmistaminen, että renkaiden vahvistetut paikat, jos niitä käytetään oikealla tavalla renkaiden runkojen korjauksissa, ovat käyttötarkoitukseensa sopivia;

| d) | sen varmistaminen, että paikat kestävät paineen, joka on kaksi kertaa niin suuri kuin renkaiden valmistajan ilmoittama enimmäistäyttöpaine; |
| --- | --- |

d)

sen varmistaminen, että paikat kestävät paineen, joka on kaksi kertaa niin suuri kuin renkaiden valmistajan ilmoittama enimmäistäyttöpaine;

| e) | sen varmistaminen, että muut korjausmateriaalit sopivat aiottuun käyttötarkoitukseen. |
| --- | --- |

e)

sen varmistaminen, että muut korjausmateriaalit sopivat aiottuun käyttötarkoitukseen.

| 6.6.2 | Pinnoittaja on vastuussa siitä, että korjausmateriaaleja käytetään oikealla tavalla, ja sen varmistamisesta, että korjauksessa ei tapahdu virheitä, jotka saattavat vaikuttaa renkaan tyydyttävään käyttöikään. |
| --- | --- |

6.6.2

Pinnoittaja on vastuussa siitä, että korjausmateriaaleja käytetään oikealla tavalla, ja sen varmistamisesta, että korjauksessa ei tapahdu virheitä, jotka saattavat vaikuttaa renkaan tyydyttävään käyttöikään.

| 6.6.3 | Pinnoittajan on varmistettava, että joko kulutuspinnan ja sivupinnan materiaalin valmistaja tai toimittaja antaa eritelmät materiaalin varastointi ja käyttöolosuhteista materiaalin ominaisuuksien takaamiseksi. Pinnoittajan pyynnöstä nämä tiedot on annettava sen maan kansallisella kielellä, jossa materiaaleja tullaan käyttämään. |
| --- | --- |

6.6.3

Pinnoittajan on varmistettava, että joko kulutuspinnan ja sivupinnan materiaalin valmistaja tai toimittaja antaa eritelmät materiaalin varastointi ja käyttöolosuhteista materiaalin ominaisuuksien takaamiseksi. Pinnoittajan pyynnöstä nämä tiedot on annettava sen maan kansallisella kielellä, jossa materiaaleja tullaan käyttämään.

| 6.6.4 | Pinnoittajan on varmistettava, että korjausmateriaali ja/tai yhdiste vahvistetaan valmistajan tai toimittajan todistuksessa. Materiaaliyhdisteen on oltava sopiva renkaan aiottuun käyttötarkoitukseen. |
| --- | --- |

6.6.4

Pinnoittajan on varmistettava, että korjausmateriaali ja/tai yhdiste vahvistetaan valmistajan tai toimittajan todistuksessa. Materiaaliyhdisteen on oltava sopiva renkaan aiottuun käyttötarkoitukseen.

| 6.6.5 | Käsitelty rengas on vulkanoitava mahdollisimman pian kaikkien korjausten ja kokoamistoimenpiteiden jälkeen ja viimeistään materiaalin valmistajan eritelmien mukaisessa ajassa. |
| --- | --- |

6.6.5

Käsitelty rengas on vulkanoitava mahdollisimman pian kaikkien korjausten ja kokoamistoimenpiteiden jälkeen ja viimeistään materiaalin valmistajan eritelmien mukaisessa ajassa.

| 6.6.6 | Rengasta on vulkanoitava käytetyille materiaaleille ja käsittelylaitteille soveltuvan ja määritellyn ajan niille soveltuvassa ja määritellyssä lämpötilassa ja paineessa. |
| --- | --- |

6.6.6

Rengasta on vulkanoitava käytetyille materiaaleille ja käsittelylaitteille soveltuvan ja määritellyn ajan niille soveltuvassa ja määritellyssä lämpötilassa ja paineessa.

| 6.6.7 | Valun mittojen on oltava sopivat uuden materiaalin paksuuteen ja karhennetun ulkorenkaan kokoon. Jos vyökudosrenkaita valetaan, ne on vulkanoitava ainoastaan säteittäisissä tai säteittäisesti jaetuissa valumuoteissa. |
| --- | --- |

6.6.7

Valun mittojen on oltava sopivat uuden materiaalin paksuuteen ja karhennetun ulkorenkaan kokoon. Jos vyökudosrenkaita valetaan, ne on vulkanoitava ainoastaan säteittäisissä tai säteittäisesti jaetuissa valumuoteissa.

| 6.6.8 | Alkuperäisen materiaalin paksuuden karhennuksen jälkeen ja uuden materiaalin keskimääräisen paksuuden kulutuskuvion alla pinnoituksen jälkeen on oltava 6.6.8.1 ja 6.6.8.2 kohdassa annettujen arvojen mukaisia. Materiaalin paksuutta missä tahansa kohdassa joko kulutuspinnan leveydeltä tai renkaan kehällä on valvottava siten, että 6.7.5 ja 6.7.6 kohdan vaatimukset täyttyvät. |
| --- | --- |

6.6.8

Alkuperäisen materiaalin paksuuden karhennuksen jälkeen ja uuden materiaalin keskimääräisen paksuuden kulutuskuvion alla pinnoituksen jälkeen on oltava 6.6.8.1 ja 6.6.8.2 kohdassa annettujen arvojen mukaisia. Materiaalin paksuutta missä tahansa kohdassa joko kulutuspinnan leveydeltä tai renkaan kehällä on valvottava siten, että 6.7.5 ja 6.7.6 kohdan vaatimukset täyttyvät.

| 6.6.8.1 | Vyökudos ja ristikudosvyörenkaat (mm):
  1,5 ≤ (A + B) ≤ 5 (vähintään 1,5 mm; enintään 5,0 mm)
  A ≥ 1 (vähintään 1,0 mm)
  B ≥ 0,5 (vähintään 0,5 mm)



  P.D. = kuvion syvyys
  X = karhennuslinja
  A = uuden materiaalin keskimääräinen paksuus kuvion alla
  B = alkuperäisen materiaalin vähimmäispaksuus vyön yläpuolella karhennuksen jälkeen |
| --- | --- |

6.6.8.1

Vyökudos ja ristikudosvyörenkaat (mm):

1,5 ≤ (A + B) ≤ 5 (vähintään 1,5 mm; enintään 5,0 mm)

A ≥ 1 (vähintään 1,0 mm)

B ≥ 0,5 (vähintään 0,5 mm)

Image

P.D. = kuvion syvyys

X = karhennuslinja

A = uuden materiaalin keskimääräinen paksuus kuvion alla

B = alkuperäisen materiaalin vähimmäispaksuus vyön yläpuolella karhennuksen jälkeen

| 6.6.8.2 | Ristikudosrenkaat:
  Alkuperäisen materiaalin paksuuden puskurikerroksen yläpuolella on oltava ≥ 0,00 mm.
  Uuden materiaalin keskimääräisen paksuuden karhennuslinjan yläpuolella on oltava ≥ 2,00 mm.
  Alkuperäisen ja uuden materiaalin yhteenlasketun paksuuden kulutuskuvion urien pohjan alapuolella on oltava ≥ 2,00 ja ≤ 5,00 mm. |
| --- | --- |

6.6.8.2

Ristikudosrenkaat:

Alkuperäisen materiaalin paksuuden puskurikerroksen yläpuolella on oltava ≥ 0,00 mm.

Uuden materiaalin keskimääräisen paksuuden karhennuslinjan yläpuolella on oltava ≥ 2,00 mm.

Alkuperäisen ja uuden materiaalin yhteenlasketun paksuuden kulutuskuvion urien pohjan alapuolella on oltava ≥ 2,00 ja ≤ 5,00 mm.

| 6.6.9 | Pinnoitetun renkaan huoltokuvauksessa ei saa esiintyä korkeampaa nopeustunnusta eikä kuormitusindeksiä kuin alkuperäisen renkaan ensimmäisen käyttöiän huoltokuvauksessa. |
| --- | --- |

6.6.9

Pinnoitetun renkaan huoltokuvauksessa ei saa esiintyä korkeampaa nopeustunnusta eikä kuormitusindeksiä kuin alkuperäisen renkaan ensimmäisen käyttöiän huoltokuvauksessa.

| 6.6.10 | Pinnoitetun renkaan nopeuskyvyn on oltava vähintään 120 km/h (nopeustunnus ’L’) ja enintään 300 km/h (nopeustunnus ’Y’). |
| --- | --- |

6.6.10

Pinnoitetun renkaan nopeuskyvyn on oltava vähintään 120 km/h (nopeustunnus ’L’) ja enintään 300 km/h (nopeustunnus ’Y’).

| 6.6.11 | Pinnoitetuissa renkaissa on oltava kulutuspinnan kulumisen osoittimet seuraavasti: |
| --- | --- |

6.6.11

Pinnoitetuissa renkaissa on oltava kulutuspinnan kulumisen osoittimet seuraavasti:

| 6.6.11.1 | Pinnoitetussa ilmarenkaassa on oltava vähintään kuusi kulumisen osoittimista koostuvaa poikittaisriviä, jotka sijaitsevat suunnilleen saman matkan päässä toisistaan kulutuspinnan pääurissa. Kulumisen osoittimien on oltava sellaisia, että niitä ei voi sekoittaa kulutuspinnan kaarien tai lohkojen välillä oleviin materiaalipurseisiin. |
| --- | --- |

6.6.11.1

Pinnoitetussa ilmarenkaassa on oltava vähintään kuusi kulumisen osoittimista koostuvaa poikittaisriviä, jotka sijaitsevat suunnilleen saman matkan päässä toisistaan kulutuspinnan pääurissa. Kulumisen osoittimien on oltava sellaisia, että niitä ei voi sekoittaa kulutuspinnan kaarien tai lohkojen välillä oleviin materiaalipurseisiin.

| 6.6.11.2 | Renkaissa, jotka on suunniteltu asennettaviksi nimellishalkaisijaltaan koodin 12 tai tätä pienempiin vanteisiin, riittää kuitenkin neljä riviä kulumisen osoittimia. |
| --- | --- |

6.6.11.2

Renkaissa, jotka on suunniteltu asennettaviksi nimellishalkaisijaltaan koodin 12 tai tätä pienempiin vanteisiin, riittää kuitenkin neljä riviä kulumisen osoittimia.

| 6.6.11.3 | Kulumisen osoittimien on osoitettava, milloin kulutuspinnan urat eivät enää ole 1,6 millimetriä syvempiä (toleranssi + 0,60/– 0,00 mm sallitaan). |
| --- | --- |

6.6.11.3

Kulumisen osoittimien on osoitettava, milloin kulutuspinnan urat eivät enää ole 1,6 millimetriä syvempiä (toleranssi + 0,60/– 0,00 mm sallitaan).

| 6.6.11.4 | Kulumisen osoittimien korkeus on määritettävä laskemalla ero, joka on kulutuspinnan pinnasta kulumisen osoittimien kärkeen ja kulutuspinnan pinnasta kulutuspinnan urien pohjaan kulumisen osoittimien liitokseen mitattujen syvyyksien välillä. |
| --- | --- |

6.6.11.4

Kulumisen osoittimien korkeus on määritettävä laskemalla ero, joka on kulutuspinnan pinnasta kulumisen osoittimien kärkeen ja kulutuspinnan pinnasta kulutuspinnan urien pohjaan kulumisen osoittimien liitokseen mitattujen syvyyksien välillä.

| 6.7 | Tarkastus: |
| --- | --- |

6.7

Tarkastus:

| 6.7.1 | Vulkanoinnin jälkeen, kun renkaassa on vielä lämpöä, kaikki pinnoitetut renkaat on tarkastettava sen varmistamiseksi, ettei niissä ole näkyviä vikoja. Pinnoituksen aikana tai sen jälkeen rengas on täytettävä ilmalla vähintään 1,5 baarin paineeseen tarkastusta varten. Jos renkaan profiilissa on näkyviä vikoja (esimerkiksi rakkuloita, painanteita), rengas on tarkastettava huolellisesti sen määrittämiseksi, mistä viat johtuvat. |
| --- | --- |

6.7.1

Vulkanoinnin jälkeen, kun renkaassa on vielä lämpöä, kaikki pinnoitetut renkaat on tarkastettava sen varmistamiseksi, ettei niissä ole näkyviä vikoja. Pinnoituksen aikana tai sen jälkeen rengas on täytettävä ilmalla vähintään 1,5 baarin paineeseen tarkastusta varten. Jos renkaan profiilissa on näkyviä vikoja (esimerkiksi rakkuloita, painanteita), rengas on tarkastettava huolellisesti sen määrittämiseksi, mistä viat johtuvat.

| 6.7.2 | Ennen pinnoitusta, pinnoituksen aikana tai sen jälkeen renkaan rakenteen yhtenäisyys on tarkastettava vähintään kerran sopivalla tarkastusmenetelmällä. |
| --- | --- |

6.7.2

Ennen pinnoitusta, pinnoituksen aikana tai sen jälkeen renkaan rakenteen yhtenäisyys on tarkastettava vähintään kerran sopivalla tarkastusmenetelmällä.

| 6.7.3 | Laadunvalvontatarkoituksia varten osa pinnoitetuista renkaista on tarkastettava rikkovalla ja/tai rikkomattomalla testausmenettelyllä. Tarkastettujen renkaiden määrä ja tarkastusten tulokset on kirjattava ylös. |
| --- | --- |

6.7.3

Laadunvalvontatarkoituksia varten osa pinnoitetuista renkaista on tarkastettava rikkovalla ja/tai rikkomattomalla testausmenettelyllä. Tarkastettujen renkaiden määrä ja tarkastusten tulokset on kirjattava ylös.

| 6.7.4 | Pinnoituksen jälkeen pinnoitetun renkaan mittojen tämän säännön liitteen 6 mukaisesti mitattuna on vastattava mittoja, jotka on laskettu joko tämän säännön 7 kohdan menettelyjen tai liitteen 5 mukaisesti. |
| --- | --- |

6.7.4

Pinnoituksen jälkeen pinnoitetun renkaan mittojen tämän säännön liitteen 6 mukaisesti mitattuna on vastattava mittoja, jotka on laskettu joko tämän säännön 7 kohdan menettelyjen tai liitteen 5 mukaisesti.

| 6.7.5 | Pinnoitetun renkaan säteisheitto saa olla enintään 1,5 mm (+ 0,4 mm:n mittaustoleranssi sallitaan). |
| --- | --- |

6.7.5

Pinnoitetun renkaan säteisheitto saa olla enintään 1,5 mm (+ 0,4 mm:n mittaustoleranssi sallitaan).

| 6.7.6 | Pinnoitetun renkaan staattinen epätasapaino vanteen halkaisijan kohdalta mitattuna saa olla enintään 1,5 prosenttia renkaan massasta. |
| --- | --- |

6.7.6

Pinnoitetun renkaan staattinen epätasapaino vanteen halkaisijan kohdalta mitattuna saa olla enintään 1,5 prosenttia renkaan massasta.

| 6.7.7 | Kulutuspinnan kulumisen osoittimien on oltava 6.6.11 kohdan vaatimusten mukaisia. |
| --- | --- |

6.7.7

Kulutuspinnan kulumisen osoittimien on oltava 6.6.11 kohdan vaatimusten mukaisia.

| 6.8 | Suorituskykytesti: |
| --- | --- |

6.8

Suorituskykytesti:

| 6.8.1 | Tämän säännön vaatimusten mukaisesti pinnoitettujen renkaiden on pystyttävä täyttämään tämän säännön liitteessä 7 määritellyn kuormituksen-/nopeudensietotestin vaatimukset. |
| --- | --- |

6.8.1

Tämän säännön vaatimusten mukaisesti pinnoitettujen renkaiden on pystyttävä täyttämään tämän säännön liitteessä 7 määritellyn kuormituksen-/nopeudensietotestin vaatimukset.

| 6.8.2 | Pinnoitetun renkaan, jossa kuormituksen-/nopeudensietotestin jälkeen ei ole havaittavissa kulutuspinnan irtoamista, koordikerrosten irtoamista, koordien irtoamista, palojen irtoamista tai rikkinäisiä koordeja, katsotaan suoriutuneen testistä hyväksyttävästi. |
| --- | --- |

6.8.2

Pinnoitetun renkaan, jossa kuormituksen-/nopeudensietotestin jälkeen ei ole havaittavissa kulutuspinnan irtoamista, koordikerrosten irtoamista, koordien irtoamista, palojen irtoamista tai rikkinäisiä koordeja, katsotaan suoriutuneen testistä hyväksyttävästi.

| 6.8.3 | Renkaan ulkohalkaisijan arvo kuusi tuntia kuormituksen /nopeudensietotestin jälkeen mitattuna saa erota enintään ± 3,5 prosenttia ennen testiä mitatun ulkohalkaisijan arvosta. |
| --- | --- |

6.8.3

Renkaan ulkohalkaisijan arvo kuusi tuntia kuormituksen /nopeudensietotestin jälkeen mitattuna saa erota enintään ± 3,5 prosenttia ennen testiä mitatun ulkohalkaisijan arvosta.

7.   ERITELMÄT

| 7.1 | Tämän säännön vaatimusten mukaisesti pinnoitettujen renkaiden on täytettävä seuraavat mitat: |
| --- | --- |

7.1

Tämän säännön vaatimusten mukaisesti pinnoitettujen renkaiden on täytettävä seuraavat mitat:

| 7.1.1 | Poikkileikkauksen leveys |
| --- | --- |

7.1.1

Poikkileikkauksen leveys

| 7.1.1.1 | Poikkileikkauksen leveys on laskettava seuraavalla kaavalla:
  S = S1 + K (A – A1)
  jossa
  S on poikkileikkauksen tosiasiallinen leveys millimetreinä testivanteella mitattuna,
  S1 on mittausvanteeseen viittaava ’poikkileikkauksen teoreettisen leveyden’ arvo sellaisena kuin se esitetään pinnoittajan kyseiselle renkaalle määrittämässä kansainvälisessä rengasstandardissa,
  A on testausvanteen leveys millimetreinä,
  A1 on mittausvanteen leveys millimetreinä sellaisena kuin se esitetään pinnoittajan kyseiselle renkaalle määrittämässä kansainvälisessä rengasstandardissa,
  K on kerroin, jonka oletetaan vastaavan arvoa 0,4. |
| --- | --- |

7.1.1.1

Poikkileikkauksen leveys on laskettava seuraavalla kaavalla:

S = S1 + K (A – A1)

jossa

S on poikkileikkauksen tosiasiallinen leveys millimetreinä testivanteella mitattuna,

S1 on mittausvanteeseen viittaava ’poikkileikkauksen teoreettisen leveyden’ arvo sellaisena kuin se esitetään pinnoittajan kyseiselle renkaalle määrittämässä kansainvälisessä rengasstandardissa,

A on testausvanteen leveys millimetreinä,

A1 on mittausvanteen leveys millimetreinä sellaisena kuin se esitetään pinnoittajan kyseiselle renkaalle määrittämässä kansainvälisessä rengasstandardissa,

K on kerroin, jonka oletetaan vastaavan arvoa 0,4.

| 7.1.2 | Ulkohalkaisija |
| --- | --- |

7.1.2

Ulkohalkaisija

| 7.1.2.1 | Pinnoitetun renkaan teoreettinen ulkohalkaisija on laskettava seuraavalla kaavalla:
  D = d + 2H
  jossa
  D on teoreettinen ulkohalkaisija millimetreinä,
  d on 2.21.3 kohdassa määritelty tavanomainen luku millimetreinä,
  H on poikkileikkauksen nimelliskorkeus millimetreinä ja vastaa arvoa Sn on kerrottuna 0,01 Ra:lla, jossa
  Sn on poikkileikkauksen nimellisleveys millimetreinä,
  Ra on poikkileikkaussuhde.
  Kaikkien edellä mainittujen tunnusten on oltava samassa muodossa kuin ne esitetään renkaan kokomerkinnässä renkaan sivupinnassa 3.2.2 kohdan vaatimusten ja 2.21 kohdan määritelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

7.1.2.1

Pinnoitetun renkaan teoreettinen ulkohalkaisija on laskettava seuraavalla kaavalla:

D = d + 2H

jossa

D on teoreettinen ulkohalkaisija millimetreinä,

d on 2.21.3 kohdassa määritelty tavanomainen luku millimetreinä,

H on poikkileikkauksen nimelliskorkeus millimetreinä ja vastaa arvoa Sn on kerrottuna 0,01 Ra:lla, jossa

Sn on poikkileikkauksen nimellisleveys millimetreinä,

Ra on poikkileikkaussuhde.

Kaikkien edellä mainittujen tunnusten on oltava samassa muodossa kuin ne esitetään renkaan kokomerkinnässä renkaan sivupinnassa 3.2.2 kohdan vaatimusten ja 2.21 kohdan määritelmän mukaisesti.

| 7.1.2.2 | Niiden renkaiden ulkohalkaisija, joiden merkintä annetaan Euroopan talouskomission säännön N:o 30 liitteen 5 taulukoiden ensimmäisessä sarakkeessa, on kuitenkin kyseisissä taulukoissa annettu ulkohalkaisija. |
| --- | --- |

7.1.2.2

Niiden renkaiden ulkohalkaisija, joiden merkintä annetaan Euroopan talouskomission säännön N:o 30 liitteen 5 taulukoiden ensimmäisessä sarakkeessa, on kuitenkin kyseisissä taulukoissa annettu ulkohalkaisija.

| 7.1.3 | Pinnoitettujen renkaiden mittausmenetelmä |
| --- | --- |

7.1.3

Pinnoitettujen renkaiden mittausmenetelmä

| 7.1.3.1 | Pinnoitettujen renkaiden mitat on mitattava tämän säännön liitteessä 6 vahvistettujen menettelyjen mukaisesti. |
| --- | --- |

7.1.3.1

Pinnoitettujen renkaiden mitat on mitattava tämän säännön liitteessä 6 vahvistettujen menettelyjen mukaisesti.

| 7.1.4 | Poikkileikkauksen leveyttä koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

7.1.4

Poikkileikkauksen leveyttä koskevat vaatimukset

| 7.1.4.1 | Tosiasiallinen kokonaisleveys saa olla pienempi kuin 7.1 kohdassa määritetty poikkileikkauksen leveys (määritetyt poikkileikkauksen leveydet). |
| --- | --- |

7.1.4.1

Tosiasiallinen kokonaisleveys saa olla pienempi kuin 7.1 kohdassa määritetty poikkileikkauksen leveys (määritetyt poikkileikkauksen leveydet).

| 7.1.4.2 | Tosiasiallinen kokonaisleveys saa myös ylittää 7.1 kohdassa määritetyn arvon (määritetyt arvot) |
| --- | --- |

7.1.4.2

Tosiasiallinen kokonaisleveys saa myös ylittää 7.1 kohdassa määritetyn arvon (määritetyt arvot)

| 7.1.4.2.1 | 4 prosentilla, jos on kyse vyökudosrenkaista, ja |
| --- | --- |

7.1.4.2.1

4 prosentilla, jos on kyse vyökudosrenkaista, ja

| 7.1.4.2.2 | 6 prosentilla, jos on kyse ristikudos tai ristikudosvyörenkaista. |
| --- | --- |

7.1.4.2.2

6 prosentilla, jos on kyse ristikudos tai ristikudosvyörenkaista.

| 7.1.4.2.3 | Jos rengas on lisäksi varustettu erityisellä suojaavalla nauhalla, leveys saa ylittää 7.1.4.2.1 ja 7.1.4.2.2 kohdassa vahvistetut toleranssit enintään 8 millimetrillä. |
| --- | --- |

7.1.4.2.3

Jos rengas on lisäksi varustettu erityisellä suojaavalla nauhalla, leveys saa ylittää 7.1.4.2.1 ja 7.1.4.2.2 kohdassa vahvistetut toleranssit enintään 8 millimetrillä.

| 7.1.5 | Ulkohalkaisijaa koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

7.1.5

Ulkohalkaisijaa koskevat vaatimukset

| 7.1.5.1 | Pinnoitetun renkaan tosiasiallinen ulkohalkaisija ei saa olla seuraavalla kaavalla saatujen Dmin- ja Dmax-arvojen ulkopuolella:
  Dmin = d + (2H x a)
  Dmax = d + (2H x b)
  joissa |
| --- | --- |

7.1.5.1

Pinnoitetun renkaan tosiasiallinen ulkohalkaisija ei saa olla seuraavalla kaavalla saatujen Dmin- ja Dmax-arvojen ulkopuolella:

Dmin = d + (2H x a)

Dmax = d + (2H x b)

joissa

| 7.1.5.1.1 | niiden kokojen osalta, joita ei ole annettu tämän säännön liitteen 5 taulukoissa, sovelletaan 7.1.2.1 kohdassa esitettyjä H:n ja d:n määritelmiä; |
| --- | --- |

7.1.5.1.1

niiden kokojen osalta, joita ei ole annettu tämän säännön liitteen 5 taulukoissa, sovelletaan 7.1.2.1 kohdassa esitettyjä H:n ja d:n määritelmiä;

| 7.1.5.1.2 | edellä 7.1.2.2 kohdassa mainittujen kokojen osalta
  H = 0,5 (D – d)
  jossa D on kyseiselle koolle edellä mainituissa taulukoissa annettu ulkohalkaisija ja d on kyseiselle koolle edellä mainituissa taulukoissa annettu vanteen nimellishalkaisija; |
| --- | --- |

7.1.5.1.2

edellä 7.1.2.2 kohdassa mainittujen kokojen osalta

H = 0,5 (D – d)

jossa D on kyseiselle koolle edellä mainituissa taulukoissa annettu ulkohalkaisija ja d on kyseiselle koolle edellä mainituissa taulukoissa annettu vanteen nimellishalkaisija;

| 7.1.5.1.3 | kerroin a = 0,97; |
| --- | --- |

7.1.5.1.3

kerroin a = 0,97;

| 7.1.5.1.4 | kerroin b on | Vyörenkaat | Ristikudos‐ ja ristikudosvyörenkaat |
| --- | --- | --- | --- |
| normaalikäyttöön tarkoitetuille renkaille | 1,04 | 1,08 |

7.1.5.1.4

kerroin b on

Vyörenkaat

Ristikudos‐ ja ristikudosvyörenkaat

normaalikäyttöön tarkoitetuille renkaille

1,04

1,08

| 7.1.5.2 | Talvirenkaiden osalta 7.1.5.1 kohdassa laskettu enimmäisulkohalkaisija (Dmax) saa ylittyä enintään 1 prosentilla. |
| --- | --- |

7.1.5.2

Talvirenkaiden osalta 7.1.5.1 kohdassa laskettu enimmäisulkohalkaisija (Dmax) saa ylittyä enintään 1 prosentilla.

8.   HYVÄKSYNNÄN MUUTTAMINEN

| 8.1 | Kaikista pinnoituslaitosta koskevista muutoksista, joilla on vaikutusta pinnoituslaitoksen hyväksyntähakemuksessa (ks. 4 kohta) antamiin tietoihin, on ilmoitettava pinnoituslaitoksen hyväksyneelle hyväksyntäviranomaiselle. Tämän jälkeen kyseinen viranomainen voi joko |
| --- | --- |

8.1

Kaikista pinnoituslaitosta koskevista muutoksista, joilla on vaikutusta pinnoituslaitoksen hyväksyntähakemuksessa (ks. 4 kohta) antamiin tietoihin, on ilmoitettava pinnoituslaitoksen hyväksyneelle hyväksyntäviranomaiselle. Tämän jälkeen kyseinen viranomainen voi joko

| 8.1.1 | katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että pinnoituslaitos joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset, tai |
| --- | --- |

8.1.1

katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että pinnoituslaitos joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset, tai

| 8.1.2 | vaatia hyväksynnän uudelleentarkastelua. |
| --- | --- |

8.1.2

vaatia hyväksynnän uudelleentarkastelua.

| 8.2 | Hyväksynnän vahvistaminen tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan tiedoksi 5.7 kohdassa tarkoitetulla menettelyllä tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille. |
| --- | --- |

8.2

Hyväksynnän vahvistaminen tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan tiedoksi 5.7 kohdassa tarkoitetulla menettelyllä tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille.

9.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettelyjen on vastattava sopimuksen lisäyksessä 2 (E/ECE/t24-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) vahvistettuja menettelyjä, ja seuraavassa esitettyjen vaatimusten on täytyttävä:

| 9.1 | Tämän säännön mukaisesti hyväksytyn pinnoituslaitoksen on täytettävä 6 kohdassa asetetut vaatimukset. |
| --- | --- |

9.1

Tämän säännön mukaisesti hyväksytyn pinnoituslaitoksen on täytettävä 6 kohdassa asetetut vaatimukset.

| 9.2 | Hyväksynnän haltijan on varmistettava, että kunkin tuotantovuoden aikana tasaisin väliajoin tarkastetaan ja testataan tämän säännön mukaisesti vähintään seuraavassa esitetty, tuotettavaa sarjaa edustava määrä renkaita: |
| --- | --- |

9.2

Hyväksynnän haltijan on varmistettava, että kunkin tuotantovuoden aikana tasaisin väliajoin tarkastetaan ja testataan tämän säännön mukaisesti vähintään seuraavassa esitetty, tuotettavaa sarjaa edustava määrä renkaita:

| 9.2.1 | 0,01 prosenttia vuosittaisesta kokonaistuotannosta, kuitenkin vähintään 5 mutta ei välttämättä enemmän kuin 20 rengasta. |
| --- | --- |

9.2.1

0,01 prosenttia vuosittaisesta kokonaistuotannosta, kuitenkin vähintään 5 mutta ei välttämättä enemmän kuin 20 rengasta.

| 9.3 | Jos 9.2 kohdassa esitetyt vaatimukset täytetään hyväksyntäviranomaisen toimesta tai tämän valvonnan alaisena, tuloksia voidaan käyttää osana 9.4 kohdassa esitettyjen vaatimusten täyttämistä tai niiden sijaan. |
| --- | --- |

9.3

Jos 9.2 kohdassa esitetyt vaatimukset täytetään hyväksyntäviranomaisen toimesta tai tämän valvonnan alaisena, tuloksia voidaan käyttää osana 9.4 kohdassa esitettyjen vaatimusten täyttämistä tai niiden sijaan.

| 9.4 | Pinnoituslaitoksen hyväksynyt viranomainen saa milloin tahansa tarkastaa kussakin laitoksessa sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Tyyppihyväksyntäviranomainen ottaa kustakin laitoksesta sattumanvaraisesti näytteitä kunkin tuotantovuoden aikana, ja vähintään seuraavassa esitetty, tuotettavaa sarjaa edustava määrä renkaita tarkastetaan ja testataan tämän säännön mukaisesti: |
| --- | --- |

9.4

Pinnoituslaitoksen hyväksynyt viranomainen saa milloin tahansa tarkastaa kussakin laitoksessa sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Tyyppihyväksyntäviranomainen ottaa kustakin laitoksesta sattumanvaraisesti näytteitä kunkin tuotantovuoden aikana, ja vähintään seuraavassa esitetty, tuotettavaa sarjaa edustava määrä renkaita tarkastetaan ja testataan tämän säännön mukaisesti:

| 9.4.1 | 0,01 prosenttia vuosittaisesta kokonaistuotannosta, kuitenkin vähintään 5 mutta ei välttämättä enemmän kuin 20 rengasta. |
| --- | --- |

9.4.1

0,01 prosenttia vuosittaisesta kokonaistuotannosta, kuitenkin vähintään 5 mutta ei välttämättä enemmän kuin 20 rengasta.

| 9.5 | Edellä 9.4 kohdassa esitetyillä testeillä ja tarkastuksilla voidaan korvata 9.2 kohdan testit ja tarkastukset. |
| --- | --- |

9.5

Edellä 9.4 kohdassa esitetyillä testeillä ja tarkastuksilla voidaan korvata 9.2 kohdan testit ja tarkastukset.

10.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

| 10.1 | Pinnoituslaitokselle tämän säännön mukaisesti myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos 9 kohdan vaatimukset eivät täyty tai jos pinnoituslaitos taikka kyseisen laitoksen tuottamat pinnoitetut renkaat eivät täytä kyseisen kohdan vaatimuksia. |
| --- | --- |

10.1

Pinnoituslaitokselle tämän säännön mukaisesti myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos 9 kohdan vaatimukset eivät täyty tai jos pinnoituslaitos taikka kyseisen laitoksen tuottamat pinnoitetut renkaat eivät täytä kyseisen kohdan vaatimuksia.

| 10.2 | Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. |
| --- | --- |

10.2

Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

11.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

Pinnoituslaitokselle hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle on ilmoitettava, jos laitoksen toiminta ja tämän säännön mukaisesti hyväksytty pinnoitettujen renkaiden tuotanto lopetetaan. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

12.   HYVÄKSYNTÄTESTIEN SUORITTAMISESTA VASTAAVIEN TEKNISTEN TUTKIMUSLAITOSTEN, TESTAUSLABORATORIOIDEN SEKÄ HALLINNOLLISTEN YKSIKÖIDEN NIMET JA OSOITTEET

| 12.1 | Tätä sääntöä soveltavien vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten ja tarvittaessa hyväksyttyjen testauslaboratorioiden sekä niiden hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille toimitetaan lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä tai hyväksynnän epäämisestä taikka peruuttamisesta. |
| --- | --- |

12.1

Tätä sääntöä soveltavien vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten ja tarvittaessa hyväksyttyjen testauslaboratorioiden sekä niiden hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille toimitetaan lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä tai hyväksynnän epäämisestä taikka peruuttamisesta.

| 12.2 | Tätä sääntöä soveltavat vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolet voivat käyttää rengasvalmistajien tai pinnoituslaitosten laboratorioita ja nimetä hyväksytyiksi testauslaboratorioiksi laboratoriot, jotka sijaitsevat joko kyseisen vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolen alueella tai toisen sopimuspuolen alueella sillä edellytyksellä, että jälkimmäisen sopimuspuolen toimivaltainen hallinnollinen yksikkö on etukäteen hyväksynyt tämän menettelyn. |
| --- | --- |

12.2

Tätä sääntöä soveltavat vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolet voivat käyttää rengasvalmistajien tai pinnoituslaitosten laboratorioita ja nimetä hyväksytyiksi testauslaboratorioiksi laboratoriot, jotka sijaitsevat joko kyseisen vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolen alueella tai toisen sopimuspuolen alueella sillä edellytyksellä, että jälkimmäisen sopimuspuolen toimivaltainen hallinnollinen yksikkö on etukäteen hyväksynyt tämän menettelyn.

| 12.3 | Jos vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuoli soveltaa 12.2 kohtaa, se voi halutessaan olla edustettuna testeissä. |
| --- | --- |

12.3

Jos vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuoli soveltaa 12.2 kohtaa, se voi halutessaan olla edustettuna testeissä.

LIITE 1

ILMOITUS

(Enimmäiskoko: A4 (210 x 297 mm))

Image

LIITE 2

HYVÄKSYNTÄMERKKI

Image

Edellä esitetty pinnoitettuun renkaaseen kiinnitetty hyväksyntämerkki osoittaa, että kyseinen pinnoituslaitos on hyväksytty Alankomaissa (E4) hyväksyntänumerolla 108R002439 ja että pinnoituslaitos täyttää tämän säännön vaatimukset, kun sääntö on alkuperäisessä muodossaan (00).

Hyväksyntänumero on sijoitettava ympyrän lähelle ja joko E-kirjaimen ylä‐ tai alapuolelle taikka sen oikealle tai vasemmalle puolelle. Hyväksyntänumeron muodostavien numeroiden on oltava E‐kirjaimen samalla puolella ja samaan suuntaan suunnattuina. Roomalaisten numeroiden käyttämistä hyväksyntänumeroina on vältettävä, jotta niitä ei voitaisi sekoittaa muihin merkkeihin.

LIITE 3

PINNOITETUN RENKAAN MERKINNÄT

Esimerkki merkinnöistä, jotka pinnoitetuissa renkaissa on oltava, kun renkaat saatetaan markkinoille tämän säännön voimaantulon jälkeen

Image

| — | poikkileikkauksen nimellisleveys on 185, |
| --- | --- |

—

poikkileikkauksen nimellisleveys on 185,

| — | poikkileikkaussuhde on 70, |
| --- | --- |

—

poikkileikkaussuhde on 70,

| — | rengas edustaa vyökudosrakennetta (R), |
| --- | --- |

—

rengas edustaa vyökudosrakennetta (R),

| — | vanteen nimellishalkaisijan koodi on 14, |
| --- | --- |

—

vanteen nimellishalkaisijan koodi on 14,

| — | huoltokuvaus on 89T, joka tarkoittaa 580 kg:n kantavuutta (vastaa kuormitusindeksiä 89) ja 190 km:n/h enimmäisnopeuskykyä (vastaa nopeustunnusta T), |
| --- | --- |

—

huoltokuvaus on 89T, joka tarkoittaa 580 kg:n kantavuutta (vastaa kuormitusindeksiä 89) ja 190 km:n/h enimmäisnopeuskykyä (vastaa nopeustunnusta T),

| — | rengas on tarkoitettu asennettavaksi ilman sisäkumia (”TUBELESS”), |
| --- | --- |

—

rengas on tarkoitettu asennettavaksi ilman sisäkumia (”TUBELESS”),

| — | kyseessä on talvirengas (”M+S”), |
| --- | --- |

—

kyseessä on talvirengas (”M+S”),

| — | rengas on pinnoitettu viikolla 25, 26, 27 tai 28 vuonna 2003. |
| --- | --- |

—

rengas on pinnoitettu viikolla 25, 26, 27 tai 28 vuonna 2003.

Rengasmerkinnän muodostavat merkinnät on järjestettävä seuraavassa esitetyllä tavalla ja seuraavassa esitettyyn järjestykseen:

| a) | kokomerkintä, josta käyvät ilmi poikkileikkauksen nimellisleveys, poikkileikkaussuhde, rakenteen tyypin tunnus (tarvittaessa) ja vanteen nimellishalkaisija, on ryhmiteltävä edellä olevan esimerkin 185/70 R 14 mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

kokomerkintä, josta käyvät ilmi poikkileikkauksen nimellisleveys, poikkileikkaussuhde, rakenteen tyypin tunnus (tarvittaessa) ja vanteen nimellishalkaisija, on ryhmiteltävä edellä olevan esimerkin 185/70 R 14 mukaisesti;

| b) | huoltokuvaus, joka koostuu kuormitusindeksistä ja nopeustunnuksesta, on sijoitettava kokomerkinnän lähelle. Huoltokuvauksen merkintä voi olla joko ennen kokomerkintää tai sen jälkeen taikka sen ylä‐ tai alapuolella; |
| --- | --- |

b)

huoltokuvaus, joka koostuu kuormitusindeksistä ja nopeustunnuksesta, on sijoitettava kokomerkinnän lähelle. Huoltokuvauksen merkintä voi olla joko ennen kokomerkintää tai sen jälkeen taikka sen ylä‐ tai alapuolella;

| c) | tunnukset ”TUBELESS”, ”REINFORCED” ja ”M + S” voivat olla etäämpänä kokomerkinnästä; |
| --- | --- |

c)

tunnukset ”TUBELESS”, ”REINFORCED” ja ”M + S” voivat olla etäämpänä kokomerkinnästä;

| d) | merkintä ”RETREAD” voi olla etäämpänä kokomerkinnästä. |
| --- | --- |

d)

merkintä ”RETREAD” voi olla etäämpänä kokomerkinnästä.

LIITE 4

KUORMITUSINDEKSIEN JA NIITÄ VASTAAVIEN KANTAVUUKSIEN LUETTELO

| Kuormitusindeksi (LI) ja kantavuus (kg) |
| --- |
| LI | kg | LI | kg | LI | kg | LI | kg | LI | kg | LI | kg | LI | kg |
| 0 | 45 | 40 | 140 | 80 | 450 | 120 | 1 400 | 160 | 4 500 | 200 | 14 000 | 240 | 45 000 |
| 1 | 46,2 | 41 | 145 | 81 | 462 | 121 | 1 450 | 161 | 4 625 | 201 | 14 500 | 241 | 46 250 |
| 2 | 47,5 | 42 | 150 | 82 | 475 | 122 | 1 500 | 162 | 4 750 | 202 | 15 000 | 242 | 47 500 |
| 3 | 48,7 | 43 | 155 | 83 | 487 | 123 | 1 550 | 163 | 4 875 | 203 | 15 500 | 243 | 48 750 |
| 4 | 50 | 44 | 160 | 84 | 500 | 124 | 1 600 | 164 | 5 000 | 204 | 16 000 | 244 | 50 000 |
| 5 | 51,5 | 45 | 165 | 85 | 515 | 125 | 1 650 | 165 | 5 150 | 205 | 16 500 | 245 | 51 500 |
| 6 | 53 | 46 | 170 | 86 | 530 | 126 | 1 700 | 166 | 5 300 | 206 | 17 000 | 246 | 53 000 |
| 7 | 54,5 | 47 | 175 | 87 | 545 | 127 | 1 750 | 167 | 5 450 | 207 | 17 500 | 247 | 54 500 |
| 8 | 56 | 48 | 180 | 88 | 560 | 128 | 1 800 | 168 | 5 600 | 208 | 18 000 | 248 | 56 000 |
| 9 | 58 | 49 | 185 | 89 | 580 | 129 | 1 850 | 169 | 5 800 | 209 | 18 500 | 249 | 58 000 |
| 10 | 60 | 50 | 190 | 90 | 600 | 130 | 1 900 | 170 | 6 000 | 210 | 19 000 | 250 | 60 000 |
| 11 | 61,5 | 51 | 195 | 91 | 615 | 131 | 1 950 | 171 | 6 150 | 211 | 19 500 | 251 | 61 500 |
| 12 | 63 | 52 | 200 | 92 | 630 | 132 | 2 000 | 172 | 6 300 | 212 | 20 000 | 252 | 63 000 |
| 13 | 65 | 53 | 206 | 93 | 650 | 133 | 2 060 | 173 | 6 500 | 213 | 20 600 | 253 | 65 000 |
| 14 | 67 | 54 | 212 | 94 | 670 | 134 | 2 120 | 174 | 6 700 | 214 | 21 200 | 254 | 67 000 |
| 15 | 69 | 55 | 218 | 95 | 690 | 135 | 2 180 | 175 | 6 900 | 215 | 21 800 | 255 | 69 000 |
| 16 | 71 | 56 | 224 | 96 | 710 | 136 | 2 240 | 176 | 7 100 | 216 | 22 400 | 256 | 71 000 |
| 17 | 73 | 57 | 230 | 97 | 730 | 137 | 2 300 | 177 | 7 300 | 217 | 23 000 | 257 | 73 000 |
| 18 | 75 | 58 | 236 | 98 | 750 | 138 | 2 360 | 178 | 7 500 | 218 | 23 600 | 258 | 75 000 |
| 19 | 77,5 | 59 | 243 | 99 | 775 | 139 | 2 430 | 179 | 7 750 | 219 | 24 300 | 259 | 77 500 |
| 20 | 80 | 60 | 250 | 100 | 800 | 140 | 2 500 | 180 | 8 000 | 220 | 25 000 | 260 | 80 000 |
| 21 | 82,5 | 61 | 257 | 101 | 825 | 141 | 2 575 | 181 | 8 250 | 221 | 25 750 | 261 | 82 500 |
| 22 | 85 | 62 | 265 | 102 | 850 | 142 | 2 650 | 182 | 8 500 | 222 | 26 500 | 262 | 85 000 |
| 23 | 87,5 | 63 | 272 | 103 | 875 | 143 | 2 725 | 183 | 8 750 | 223 | 27 250 | 263 | 87 500 |
| 24 | 90 | 64 | 280 | 104 | 900 | 144 | 2 800 | 184 | 9 000 | 224 | 28 000 | 264 | 90 000 |
| 25 | 92,5 | 65 | 290 | 105 | 925 | 145 | 2 900 | 185 | 9 250 | 225 | 29 000 | 265 | 92 500 |
| 26 | 95 | 66 | 300 | 106 | 950 | 146 | 3 000 | 186 | 9 500 | 226 | 30 000 | 266 | 95 000 |
| 27 | 97,5 | 67 | 307 | 107 | 975 | 147 | 3 075 | 187 | 9 750 | 227 | 30 750 | 267 | 97 500 |
| 28 | 100 | 68 | 315 | 108 | 1 000 | 148 | 3 150 | 188 | 10 000 | 228 | 31 500 | 268 | 100 000 |
| 29 | 103 | 69 | 325 | 109 | 1 030 | 149 | 3 250 | 189 | 10 300 | 229 | 32 500 | 269 | 103 000 |
| 30 | 106 | 70 | 335 | 110 | 1 060 | 150 | 3 350 | 190 | 10 600 | 230 | 33 500 | 270 | 106 000 |
| 31 | 109 | 71 | 345 | 111 | 1 090 | 151 | 3 450 | 191 | 10 900 | 231 | 34 500 | 271 | 109 000 |
| 32 | 112 | 72 | 355 | 112 | 1 120 | 152 | 3 550 | 192 | 11 200 | 232 | 35 500 | 272 | 112 000 |
| 33 | 115 | 73 | 365 | 113 | 1 150 | 153 | 3 650 | 193 | 11 500 | 233 | 36 500 | 273 | 115 000 |
| 34 | 118 | 74 | 375 | 114 | 1 180 | 154 | 3 750 | 194 | 11 800 | 234 | 37 500 | 274 | 118 000 |
| 35 | 121 | 75 | 387 | 115 | 1 215 | 155 | 3 875 | 195 | 12 150 | 235 | 38 750 | 275 | 121 500 |
| 36 | 125 | 76 | 400 | 116 | 1 250 | 156 | 4 000 | 196 | 12 500 | 236 | 40 000 | 276 | 125 000 |
| 37 | 128 | 77 | 412 | 117 | 1 285 | 157 | 4 125 | 197 | 12 850 | 237 | 41 250 | 277 | 128 500 |
| 38 | 132 | 78 | 425 | 118 | 1 320 | 158 | 4 250 | 198 | 13 200 | 238 | 42 500 | 278 | 132 000 |
| 39 | 136 | 79 | 437 | 119 | 1 360 | 159 | 4 375 | 199 | 13 600 | 239 | 43 750 | 279 | 136 000 |

Kuormitusindeksi (LI) ja kantavuus (kg)

LI

kg

LI

kg

LI

kg

LI

kg

LI

kg

LI

kg

LI

kg

0

45

40

140

80

450

120

1 400

160

4 500

200

14 000

240

45 000

1

46,2

41

145

81

462

121

1 450

161

4 625

201

14 500

241

46 250

2

47,5

42

150

82

475

122

1 500

162

4 750

202

15 000

242

47 500

3

48,7

43

155

83

487

123

1 550

163

4 875

203

15 500

243

48 750

4

50

44

160

84

500

124

1 600

164

5 000

204

16 000

244

50 000

5

51,5

45

165

85

515

125

1 650

165

5 150

205

16 500

245

51 500

6

53

46

170

86

530

126

1 700

166

5 300

206

17 000

246

53 000

7

54,5

47

175

87

545

127

1 750

167

5 450

207

17 500

247

54 500

8

56

48

180

88

560

128

1 800

168

5 600

208

18 000

248

56 000

9

58

49

185

89

580

129

1 850

169

5 800

209

18 500

249

58 000

10

60

50

190

90

600

130

1 900

170

6 000

210

19 000

250

60 000

11

61,5

51

195

91

615

131

1 950

171

6 150

211

19 500

251

61 500

12

63

52

200

92

630

132

2 000

172

6 300

212

20 000

252

63 000

13

65

53

206

93

650

133

2 060

173

6 500

213

20 600

253

65 000

14

67

54

212

94

670

134

2 120

174

6 700

214

21 200

254

67 000

15

69

55

218

95

690

135

2 180

175

6 900

215

21 800

255

69 000

16

71

56

224

96

710

136

2 240

176

7 100

216

22 400

256

71 000

17

73

57

230

97

730

137

2 300

177

7 300

217

23 000

257

73 000

18

75

58

236

98

750

138

2 360

178

7 500

218

23 600

258

75 000

19

77,5

59

243

99

775

139

2 430

179

7 750

219

24 300

259

77 500

20

80

60

250

100

800

140

2 500

180

8 000

220

25 000

260

80 000

21

82,5

61

257

101

825

141

2 575

181

8 250

221

25 750

261

82 500

22

85

62

265

102

850

142

2 650

182

8 500

222

26 500

262

85 000

23

87,5

63

272

103

875

143

2 725

183

8 750

223

27 250

263

87 500

24

90

64

280

104

900

144

2 800

184

9 000

224

28 000

264

90 000

25

92,5

65

290

105

925

145

2 900

185

9 250

225

29 000

265

92 500

26

95

66

300

106

950

146

3 000

186

9 500

226

30 000

266

95 000

27

97,5

67

307

107

975

147

3 075

187

9 750

227

30 750

267

97 500

28

100

68

315

108

1 000

148

3 150

188

10 000

228

31 500

268

100 000

29

103

69

325

109

1 030

149

3 250

189

10 300

229

32 500

269

103 000

30

106

70

335

110

1 060

150

3 350

190

10 600

230

33 500

270

106 000

31

109

71

345

111

1 090

151

3 450

191

10 900

231

34 500

271

109 000

32

112

72

355

112

1 120

152

3 550

192

11 200

232

35 500

272

112 000

33

115

73

365

113

1 150

153

3 650

193

11 500

233

36 500

273

115 000

34

118

74

375

114

1 180

154

3 750

194

11 800

234

37 500

274

118 000

35

121

75

387

115

1 215

155

3 875

195

12 150

235

38 750

275

121 500

36

125

76

400

116

1 250

156

4 000

196

12 500

236

40 000

276

125 000

37

128

77

412

117

1 285

157

4 125

197

12 850

237

41 250

277

128 500

38

132

78

425

118

1 320

158

4 250

198

13 200

238

42 500

278

132 000

39

136

79

437

119

1 360

159

4 375

199

13 600

239

43 750

279

136 000

LIITE 5

RENKAAN KOKOMERKINTÄ JA MITAT

(Euroopan talouskomission säännön N:o 30 mukaisesti)

Näiden tietojen osalta viitataan Euroopan talouskomission säännön N:o 30 liitteeseen 5

LIITE 6

ILMARENKAIDEN MITTAUSMENETELMÄ

| 1. | Renkaan valmistelu |
| --- | --- |

1.

Renkaan valmistelu

| 1.1 | Rengas on asennettava pinnoittajan määrittelemään testausvanteeseen ja täytettävä 3–3,5 baarin paineeseen. |
| --- | --- |

1.1

Rengas on asennettava pinnoittajan määrittelemään testausvanteeseen ja täytettävä 3–3,5 baarin paineeseen.

| 1.2 | Rengaspaine säädetään seuraavasti: |
| --- | --- |

1.2

Rengaspaine säädetään seuraavasti:

| 1.2.1 | standardiristikudosvyörenkaat: 1,7 baaria; |
| --- | --- |

1.2.1

standardiristikudosvyörenkaat: 1,7 baaria;

| 1.2.2 | ristikudosrenkaat: | Paine (baaria) – Nopeustunnus |
| --- | --- | --- |
| Koordikerrostyyppi | L, M, N | P, Q, R, S | T, U, H, V |
| 4 | 1,7 | 2,0 | – |
| 6 | 2,1 | 2,4 | 2,6 |
| 8 | 2,5 | 2,8 | 3,0 |

1.2.2

ristikudosrenkaat:

Paine (baaria) – Nopeustunnus

Koordikerrostyyppi

L, M, N

P, Q, R, S

T, U, H, V

4

1,7

2,0

–

6

2,1

2,4

2,6

8

2,5

2,8

3,0

| 1.2.3 | standardivyörenkaat: 1,8 baaria; |
| --- | --- |

1.2.3

standardivyörenkaat: 1,8 baaria;

| 1.2.4 | vahvistetut renkaat: 2,3 baaria. |
| --- | --- |

1.2.4

vahvistetut renkaat: 2,3 baaria.

| 2. | Mittausmenettely |
| --- | --- |

2.

Mittausmenettely

| 2.1 | Vanteeseensa asennettua rengasta on pidettävä huoneenlämmössä vähintään 24 tunnin ajan, jollei tämän säännön 6.8.3 kohdassa toisin määrätä. |
| --- | --- |

2.1

Vanteeseensa asennettua rengasta on pidettävä huoneenlämmössä vähintään 24 tunnin ajan, jollei tämän säännön 6.8.3 kohdassa toisin määrätä.

| 2.2 | Rengaspaine on säädettävä uudelleen tämän liitteen 1.2 kohdassa määritellylle tasolle. |
| --- | --- |

2.2

Rengaspaine on säädettävä uudelleen tämän liitteen 1.2 kohdassa määritellylle tasolle.

| 2.3 | Kokonaisleveys on mitattava kuudesta tasaisen välimatkan päässä toisistaan sijaitsevasta pisteestä ympäri rengasta mahdollisten suojakaarien tai ‐nauhojen leveys huomioon ottaen. Kokonaisleveydeksi otetaan korkein saatu lukema. |
| --- | --- |

2.3

Kokonaisleveys on mitattava kuudesta tasaisen välimatkan päässä toisistaan sijaitsevasta pisteestä ympäri rengasta mahdollisten suojakaarien tai ‐nauhojen leveys huomioon ottaen. Kokonaisleveydeksi otetaan korkein saatu lukema.

| 2.4 | Ulkohalkaisija lasketaan täytetyn renkaan kehän enimmäisarvon pohjalta. |
| --- | --- |

2.4

Ulkohalkaisija lasketaan täytetyn renkaan kehän enimmäisarvon pohjalta.

LIITE 7

KUORMITUKSEN-/NOPEUDENSIETOTESTIEN MENETTELY

(Periaatteessa säännön N:o 30 liitteen 7 mukaisesti)

| 1. | Renkaan valmistelu |
| --- | --- |

1.

Renkaan valmistelu

| 1.1 | Pinnoitettu rengas asennetaan pinnoittajan määrittämään testausvanteeseen. |
| --- | --- |

1.1

Pinnoitettu rengas asennetaan pinnoittajan määrittämään testausvanteeseen.

| 1.2 | Rengas täytetään ilmalla jäljempänä olevassa taulukossa (baareina) määrättyyn asianmukaiseen paineeseen:











  Nopeusluokka | Ristikudosrenkaat | Vyörenkaat | Ristikudosvyörenkaat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Koordikerrostyyppi | Normaali | Vahvistettu | Normaali |
| 4 | 6 | 8 |
| L, M, N | 2,3 | 2,7 | 3,0 | 2,4 | — | — |
| P, Q, R, S | 2,6 | 3,0 | 3,3 | 2,6 | 3,0 | 2,6 |
| T, U, H | 2,8 | 3,2 | 3,5 | 2,8 | 3,2 | 2,8 |
| V | 3,0 | 3,4 | 3,7 | 3,0 | 3,4 | — |
| W ja Y | — | — | — | 3,2 | 3,6 | — |

1.2

Rengas täytetään ilmalla jäljempänä olevassa taulukossa (baareina) määrättyyn asianmukaiseen paineeseen:

Nopeusluokka

Ristikudosrenkaat

Vyörenkaat

Ristikudosvyörenkaat

Koordikerrostyyppi

Normaali

Vahvistettu

Normaali

4

6

8

L, M, N

2,3

2,7

3,0

2,4

—

—

P, Q, R, S

2,6

3,0

3,3

2,6

3,0

2,6

T, U, H

2,8

3,2

3,5

2,8

3,2

2,8

V

3,0

3,4

3,7

3,0

3,4

—

W ja Y

—

—

—

3,2

3,6

—

| 1.3 | Pinnoituslaitos voi syyt ilmoittamalla pyytää saada käyttää testeissä täyttöpainetta, joka eroaa tämän liitteen 1.2 kohdassa määrätyistä paineista. Tässä tapauksessa rengas on täytettävä pyydettyyn paineeseen. |
| --- | --- |

1.3

Pinnoituslaitos voi syyt ilmoittamalla pyytää saada käyttää testeissä täyttöpainetta, joka eroaa tämän liitteen 1.2 kohdassa määrätyistä paineista. Tässä tapauksessa rengas on täytettävä pyydettyyn paineeseen.

| 1.4 | Renkaan ja pyörän muodostamaa kokonaisuutta pidetään testaustilan huoneenlämmössä vähintään kolmen tunnin ajan. |
| --- | --- |

1.4

Renkaan ja pyörän muodostamaa kokonaisuutta pidetään testaustilan huoneenlämmössä vähintään kolmen tunnin ajan.

| 1.5 | Rengaspaine säädetään uudelleen tämän liitteen 1.2 tai 1.3 kohdassa määriteltyyn paineeseen. |
| --- | --- |

1.5

Rengaspaine säädetään uudelleen tämän liitteen 1.2 tai 1.3 kohdassa määriteltyyn paineeseen.

| 2. | Testausmenettely |
| --- | --- |

2.

Testausmenettely

| 2.1 | Renkaan ja pyörän muodostama kokonaisuus asennetaan testausakselille ja painetaan moottorikäyttöisen sileäpintaisen testirummun, joka on halkaisijaltaan joko 1,70 m ± 1 prosentti tai 2,00 m ± 1 prosentti, ulkopintaa vasten. |
| --- | --- |

2.1

Renkaan ja pyörän muodostama kokonaisuus asennetaan testausakselille ja painetaan moottorikäyttöisen sileäpintaisen testirummun, joka on halkaisijaltaan joko 1,70 m ± 1 prosentti tai 2,00 m ± 1 prosentti, ulkopintaa vasten.

| 2.2 | Testausakseliin kohdistetaan kuormitus, joka vastaa 80:tä prosenttia |
| --- | --- |

2.2

Testausakseliin kohdistetaan kuormitus, joka vastaa 80:tä prosenttia

| 2.2.1 | nopeustunnuksin L-H varustetuille renkaille annettua kuormitusindeksiä vastaavasta enimmäiskuormituksesta; |
| --- | --- |

2.2.1

nopeustunnuksin L-H varustetuille renkaille annettua kuormitusindeksiä vastaavasta enimmäiskuormituksesta;

| 2.2.2 | enimmäisnopeuteen 240 km/h liittyvä enimmäiskuormitus on (ks. tämän säännön 2.32 kohta)






  — | 240 km/h nopeustunnuksella V varustettujen renkaiden osalta, |
| --- | --- | --- |

2.2.2

enimmäisnopeuteen 240 km/h liittyvä enimmäiskuormitus on (ks. tämän säännön 2.32 kohta)

—

240 km/h nopeustunnuksella V varustettujen renkaiden osalta,

| — | 270 km/h nopeustunnuksella W varustettujen renkaiden osalta, |
| --- | --- |

—

270 km/h nopeustunnuksella W varustettujen renkaiden osalta,

| — | 300 km/h nopeustunnuksella Y varustettujen renkaiden osalta. |
| --- | --- |

—

300 km/h nopeustunnuksella Y varustettujen renkaiden osalta.

| 2.3 | Rengaspainetta ei saa korjata ja testikuormitus on pidettävä vakiona testin aikana. |
| --- | --- |

2.3

Rengaspainetta ei saa korjata ja testikuormitus on pidettävä vakiona testin aikana.

| 2.4 | Testaustilan lämpötilan on oltava 20–30 oC testin aikana, jollei renkaan valmistaja tai pinnoittaja suostu korkeamman lämpötilan käyttämiseen. |
| --- | --- |

2.4

Testaustilan lämpötilan on oltava 20–30 oC testin aikana, jollei renkaan valmistaja tai pinnoittaja suostu korkeamman lämpötilan käyttämiseen.

| 2.5 | Sietotestien ohjelma on toteutettava keskeytyksettä, ja se on seuraavanlainen: |
| --- | --- |

2.5

Sietotestien ohjelma on toteutettava keskeytyksettä, ja se on seuraavanlainen:

| 2.5.1 | nopeudesta 0 alkutestinopeuteen kuluva aika: 10 minuuttia; |
| --- | --- |

2.5.1

nopeudesta 0 alkutestinopeuteen kuluva aika: 10 minuuttia;

| 2.5.2 | alkutestinopeus: kyseessä olevalle renkaalle määritelty enimmäisnopeus, josta vähennetään 40 km/h, kun testirumpu on halkaisijaltaan 1,70 m ± 1 prosentti, tai 30 km/h, kun testirumpu on halkaisijaltaan 2,00 m ± 1 prosentti; |
| --- | --- |

2.5.2

alkutestinopeus: kyseessä olevalle renkaalle määritelty enimmäisnopeus, josta vähennetään 40 km/h, kun testirumpu on halkaisijaltaan 1,70 m ± 1 prosentti, tai 30 km/h, kun testirumpu on halkaisijaltaan 2,00 m ± 1 prosentti;

| 2.5.3 | peräkkäiset nopeudenlisäykset: 10 km/h, kunnes enimmäistestinopeus saavutetaan; |
| --- | --- |

2.5.3

peräkkäiset nopeudenlisäykset: 10 km/h, kunnes enimmäistestinopeus saavutetaan;

| 2.5.4 | testin kesto kussakin nopeusvaiheessa viimeistä lukuun ottamatta: 10 minuuttia; |
| --- | --- |

2.5.4

testin kesto kussakin nopeusvaiheessa viimeistä lukuun ottamatta: 10 minuuttia;

| 2.5.5 | testin kesto viimeisessä nopeusvaiheessa: 20 minuuttia; |
| --- | --- |

2.5.5

testin kesto viimeisessä nopeusvaiheessa: 20 minuuttia;

| 2.5.6 | enimmäistestinopeus: kyseessä olevalle renkaalle määritelty enimmäisnopeus, josta vähennetään 10 km/h, kun testirumpu on halkaisijaltaan 1,70 m ± 1 prosentti, tai määritelty enimmäisnopeus, kun testirumpu on halkaisijaltaan 2,00 m ± 1 prosentti. |
| --- | --- |

2.5.6

enimmäistestinopeus: kyseessä olevalle renkaalle määritelty enimmäisnopeus, josta vähennetään 10 km/h, kun testirumpu on halkaisijaltaan 1,70 m ± 1 prosentti, tai määritelty enimmäisnopeus, kun testirumpu on halkaisijaltaan 2,00 m ± 1 prosentti.

| 3. | Vastaavat testausmenetelmät
  Jos käytetään muuta kuin tämän liitteen 2 kohdassa tarkoitettua menetelmää, sen vastaavuus on osoitettava. |
| --- | --- |

3.

Vastaavat testausmenetelmät

Jos käytetään muuta kuin tämän liitteen 2 kohdassa tarkoitettua menetelmää, sen vastaavuus on osoitettava.

LIITE 8

SELITTÄVÄ KUVA

Ks. tämän säännön 2 kohta.

Image

---

(1)  Rengasstandardit ovat saatavissa seuraavista osoitteista:

1

(2)  ETRTO, 32, Av. Brugmann — Bte 2, B-1060 Bruxelles, Belgia.

2

(3)  TRA, 175 Montrose West Avenue, Suite 150, Copley, Ohio, 44321 Yhdysvallat.

3

(4)  JATMA, 9th Floor, Toranomon Building No. 1-12, 1-Chome Toranomon Minato-ku, Tokyo 105, Japani.

4

(5)  TRAA, Suite 1, Hawthorn House, 795 Glenferrie Road, Hawthorn, Victoria, 3122 Australia.

5

(6)  ALAPA, Avenida Paulista 2444-12o Andar, conj. 124, 01310 Sao Paulo, SP Brasilia.

6

o

(7)  STRO, Älggatan 48 A, Nb, S-216 15 Malmö, Ruotsi.

7

(8)  Saksa 1, Ranska 2, Italia 3, Alankomaat 4, Ruotsi 5, Belgia 6, Unkari 7, Tšekki 8, Espanja 9, Jugoslavia 10, Yhdistynyt kuningaskunta 11, Itävalta 12, Luxemburg 13, Sveitsi 14, 15 (antamatta), Norja 16, Suomi 17, Tanska 18, Romania 19, Puola 20, Portugali 21, Venäjän federaatio 22, Kreikka 23, Irlanti 24, Kroatia 25, Slovenia 26, Slovakia 27, Valko-Venäjä 28, Viro 29, 30 (antamatta), Bosnia ja Hertsegovina 31, 32–36 (antamatta), Turkki 37, 38–39 (antamatta), entisen Jugoslavian tasavalta Makedonia 40, 41 (antamatta), Euroopan yhteisö 42 (tyyppihyväksynnän myöntäjinä ovat jäsenvaltiot, jotka käyttävät omia ETY-merkkejään) ja Japani 43. Seuraavat numerot annetaan muille maille aikajärjestyksessä sitä mukaa kuin ne ratifioivat moottoriajoneuvojen varusteiden ja osien hyväksymisehtojen yhdenmukaistamista ja hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevan sopimuksen tai liittyvät siihen, ja Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri ilmoittaa näin annetut numerot sopimuksen sopimuspuolille

8

---

| 4.7.2006 | FI EN EN EN EN EN EN EN EN EN EN EN | Euroopan unionin virallinen lehti | L 181/53 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2006

FI EN EN EN EN EN EN EN EN EN EN EN

Euroopan unionin virallinen lehti

L 181/53

---

Neuvoston päätös,

tehty 13 päivänä maaliskuuta 2006,

Euroopan yhteisön liittymisestä Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sääntöön n:o 55 ajoneuvoyhdistelmien mekaanisten kytkinosien hyväksymisedellytyksistä

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2006/444/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan yhteisön liittymisestä Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sopimukseen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista (vuoden 1958 tarkistettu sopimus) 27 päivänä marraskuuta 1997 tehdyn neuvoston päätöksen 97/836/EY (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 3 kohdan ja 4 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin puoltavan lausunnon (2),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Ajoneuvoyhdistelmien mekaanisten kytkinosien hyväksymisedellytyksistä annetun Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission säännön n:o 55 (3) yhdenmukaisten vaatimusten tarkoituksena on poistaa tekniset esteet sopimuspuolten väliseltä moottoriajoneuvojen kaupalta ja varmistaa korkeatasoinen turvallisuus ja suoja ajoneuvojen käytössä. |
| --- | --- |

(1)

Ajoneuvoyhdistelmien mekaanisten kytkinosien hyväksymisedellytyksistä annetun Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission säännön n:o 55 (3) yhdenmukaisten vaatimusten tarkoituksena on poistaa tekniset esteet sopimuspuolten väliseltä moottoriajoneuvojen kaupalta ja varmistaa korkeatasoinen turvallisuus ja suoja ajoneuvojen käytössä.

| (2) | Sääntöä n:o 55 ei sisällytetty päätöksen 97/836/EY liitteeseen II, sillä se ei vastannut yhteisön teknisiä vaatimuksia, kun yhteisö liittyi vuoden 1958 tarkistettuun sopimukseen. |
| --- | --- |

(2)

Sääntöä n:o 55 ei sisällytetty päätöksen 97/836/EY liitteeseen II, sillä se ei vastannut yhteisön teknisiä vaatimuksia, kun yhteisö liittyi vuoden 1958 tarkistettuun sopimukseen.

| (3) | Myöhempien muutosten vuoksi sääntö n:o 55 olisi otettava osaksi yhteisön moottoriajoneuvojen tyyppihyväksyntäjärjestelmää, |
| --- | --- |

(3)

Myöhempien muutosten vuoksi sääntö n:o 55 olisi otettava osaksi yhteisön moottoriajoneuvojen tyyppihyväksyntäjärjestelmää,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

1.   Yhteisö soveltaa Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sääntöä n:o 55 ajoneuvoyhdistelmien mekaanisten kytkinosien hyväksymisedellytyksistä.

2.   Kyseisen säännön teksti on tämän päätöksen liitteenä.

2 artikla

Sääntö n:o 55 sisällytetään yhteisön moottoriajoneuvojen tyyppihyväksyntäjärjestelmään.

3 artikla

Komissio tiedottaa tästä päätöksestä Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerille.

Tehty Brysselissä 13 päivänä maaliskuuta 2006.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. BARTENSTEIN

---

(1)  EYVL L 346, 17.12.1997, s. 78.

1

(2)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

2

(3)  YK:n asiakirja E/ECE/324, E/ECE/TRANS/505, Rev. 1/Add. 54/Rev. 1 ja Corrigendum No 1.

3

---

AGREEMENT

Concerning the adoption of uniform technical prescriptions for wheeled vehicles, equipment and parts which can be fitted and/or be used on wheeled vehicles and the conditions for reciprocal recognition of approvals granted on the basis of these prescriptions (1)

(Revision 2, including the amendments which entered into force on 16 October 1995)

---

(1)  Former title of the Agreement.

---

Addendum 54:

REGULATION No 55

Revised version providing Revision 1 consolidated with Corrigendum 1 (1)

Uniform provisions concerning the approval of mechanical coupling components of combinations of vehicles

---

(1)  Corrigendum 1 to the 01 series of amendments, subject of depositary notification C.N.602.2002.TREATIES-1 dated 13 June 2002.

---

(Acts whose publication is obligatory)

Regulation No 55 of the Economic Commission for Europe of the United Nations (UN/ECE).

Uniform provisions concerning the approval of mechanical coupling components of combinations of vehicles.

1.   SCOPE

| 1.1. | This Regulation lays down the requirements which mechanical coupling devices and components shall meet in order to be regarded internationally as being mutually compatible. |
| --- | --- |

1.1.

This Regulation lays down the requirements which mechanical coupling devices and components shall meet in order to be regarded internationally as being mutually compatible.

| 1.2. | This Regulation applies to devices and components intended for: |
| --- | --- |

1.2.

This Regulation applies to devices and components intended for:

| 1.2.1. | motor vehicles and trailers intended to form a combination of vehicles (1); |
| --- | --- |

1.2.1.

motor vehicles and trailers intended to form a combination of vehicles (1);

| 1.2.2. | motor vehicles and trailers intended to form articulated vehicles (1), where the vertical load imposed on the motor vehicle by the trailer does not exceed 200 kN. |
| --- | --- |

1.2.2.

motor vehicles and trailers intended to form articulated vehicles (1), where the vertical load imposed on the motor vehicle by the trailer does not exceed 200 kN.

| 1.3. | This Regulation applies to: |
| --- | --- |

1.3.

This Regulation applies to:

| 1.3.1. | standard devices and components as defined in paragraph 2.3.; |
| --- | --- |

1.3.1.

standard devices and components as defined in paragraph 2.3.;

| 1.3.2. | non-standard devices and components as defined in paragraph 2.4.; |
| --- | --- |

1.3.2.

non-standard devices and components as defined in paragraph 2.4.;

| 1.3.3. | non-standard miscellaneous devices and components as defined in paragraph 2.5. |
| --- | --- |

1.3.3.

non-standard miscellaneous devices and components as defined in paragraph 2.5.

2.   DEFINITIONS

For the purposes of this Regulation:

| 2.1. | “mechanical coupling devices and components means” all those items on the frame, load-bearing parts of the bodywork and the chassis of the motor vehicle and trailer by means of which they are connected together to form the combination of vehicles or the articulated vehicles. Fixed or detachable parts for the attachment or operation of the mechanical coupling device or component are included. |
| --- | --- |

2.1.

“mechanical coupling devices and components means” all those items on the frame, load-bearing parts of the bodywork and the chassis of the motor vehicle and trailer by means of which they are connected together to form the combination of vehicles or the articulated vehicles. Fixed or detachable parts for the attachment or operation of the mechanical coupling device or component are included.

| 2.2. | automatic coupling requirement is achieved if reversing the towing vehicle against the trailer is sufficient to engage the coupling completely, to lock it automatically and to indicate proper engagement of the locking devices without any external intervention.
  In the case of hook type couplings automatic coupling requirement is achieved if opening and closing of the coupling locking device takes place without any external intervention when the drawbar eye is inserted into the hook. |
| --- | --- |

2.2.

automatic coupling requirement is achieved if reversing the towing vehicle against the trailer is sufficient to engage the coupling completely, to lock it automatically and to indicate proper engagement of the locking devices without any external intervention.

In the case of hook type couplings automatic coupling requirement is achieved if opening and closing of the coupling locking device takes place without any external intervention when the drawbar eye is inserted into the hook.

| 2.3. | standard mechanical coupling devices and components conform to standard dimensions and characteristic values as given in this Regulation. They are interchangeable within their class, independent of manufacturer. |
| --- | --- |

2.3.

standard mechanical coupling devices and components conform to standard dimensions and characteristic values as given in this Regulation. They are interchangeable within their class, independent of manufacturer.

| 2.4. | non-standard mechanical coupling devices and components do not conform in all respects to the standard dimensions and characteristic values given in this Regulation but can be connected to standard coupling devices and components in the relevant class. |
| --- | --- |

2.4.

non-standard mechanical coupling devices and components do not conform in all respects to the standard dimensions and characteristic values given in this Regulation but can be connected to standard coupling devices and components in the relevant class.

| 2.5. | non-standard miscellaneous mechanical coupling devices and components do not conform to standard dimensions and characteristic values as given in this Regulation and cannot be connected to standard coupling devices and components. They include, for example, devices which do not correspond with any of the Classes A to L and T listed in paragraph 2.6. such as those intended for special, heavy transport use and miscellaneous devices conforming to existing national standards. |
| --- | --- |

2.5.

non-standard miscellaneous mechanical coupling devices and components do not conform to standard dimensions and characteristic values as given in this Regulation and cannot be connected to standard coupling devices and components. They include, for example, devices which do not correspond with any of the Classes A to L and T listed in paragraph 2.6. such as those intended for special, heavy transport use and miscellaneous devices conforming to existing national standards.

| 2.6. | mechanical coupling devices and components are classified according to type as follows: |
| --- | --- |

2.6.

mechanical coupling devices and components are classified according to type as follows:

| 2.6.1. | Class A | Coupling balls and towing brackets employing a 50 mm diameter spherical device and brackets on the towing vehicle for connecting to the trailer by means of a coupling head — see annex 5, paragraph 1. |
| --- | --- | --- |

2.6.1.

Class A

Coupling balls and towing brackets employing a 50 mm diameter spherical device and brackets on the towing vehicle for connecting to the trailer by means of a coupling head — see annex 5, paragraph 1.

| 2.6.1.1. | Class A50-1 to 50-5 | Standard 50 mm diameter coupling balls with flange type bolted fixing. |
| --- | --- | --- |

2.6.1.1.

Class A50-1 to 50-5

Standard 50 mm diameter coupling balls with flange type bolted fixing.

| 2.6.1.2. | Class A50-X | Non-standard 50 mm diameter coupling balls and brackets. |
| --- | --- | --- |

2.6.1.2.

Class A50-X

Non-standard 50 mm diameter coupling balls and brackets.

| 2.6.2. | Class B | Coupling heads fitted to the drawbar of trailers for connecting to the 50 mm diameter coupling ball on the towing vehicle — see annex 5, paragraph 2. |
| --- | --- | --- |

2.6.2.

Class B

Coupling heads fitted to the drawbar of trailers for connecting to the 50 mm diameter coupling ball on the towing vehicle — see annex 5, paragraph 2.

| 2.6.2.1. | Class B50-X | Non-standard 50 mm diameter coupling heads. |
| --- | --- | --- |

2.6.2.1.

Class B50-X

Non-standard 50 mm diameter coupling heads.

| 2.6.3. | Class C | Drawbar couplings with a 50 mm diameter pin and with a jaw and an automatic closing and locking pin on the towing vehicle for connecting to the trailer by means of a drawbar eye — see annex 5, paragraph 3. |
| --- | --- | --- |

2.6.3.

Class C

Drawbar couplings with a 50 mm diameter pin and with a jaw and an automatic closing and locking pin on the towing vehicle for connecting to the trailer by means of a drawbar eye — see annex 5, paragraph 3.

| 2.6.3.1. | Class C50-1 to 50-7 | Standard 50 mm pin diameter drawbar couplings. |
| --- | --- | --- |

2.6.3.1.

Class C50-1 to 50-7

Standard 50 mm pin diameter drawbar couplings.

| 2.6.3.2. | Class C50-X | Non-standard 50 mm pin diameter drawbar couplings. |
| --- | --- | --- |

2.6.3.2.

Class C50-X

Non-standard 50 mm pin diameter drawbar couplings.

| 2.6.4. | Class D | Drawbar eyes having a parallel hole suitable for a 50 mm diameter pin and fitted to the drawbar of trailers for connecting to automatic drawbar couplings — see annex 5, paragraph 4. |
| --- | --- | --- |

2.6.4.

Class D

Drawbar eyes having a parallel hole suitable for a 50 mm diameter pin and fitted to the drawbar of trailers for connecting to automatic drawbar couplings — see annex 5, paragraph 4.

| 2.6.4.1. | Class D50-A | Standard 50 mm pin diameter drawbar eyes for welded attachment. |
| --- | --- | --- |

2.6.4.1.

Class D50-A

Standard 50 mm pin diameter drawbar eyes for welded attachment.

| 2.6.4.2. | Class D50-B | Standard 50 mm pin diameter drawbar eyes for threaded attachment. |
| --- | --- | --- |

2.6.4.2.

Class D50-B

Standard 50 mm pin diameter drawbar eyes for threaded attachment.

| 2.6.4.3. | Class D50-C& 50-D | Standard 50 mm pin diameter drawbar eyes for bolted attachment. |
| --- | --- | --- |

2.6.4.3.

Class D50-C& 50-D

Standard 50 mm pin diameter drawbar eyes for bolted attachment.

| 2.6.4.4. | Class D50-X | Non-standard 50 mm pin diameter drawbar eyes. |
| --- | --- | --- |

2.6.4.4.

Class D50-X

Non-standard 50 mm pin diameter drawbar eyes.

| 2.6.5. | Class E | Non-standard drawbars comprising overrun devices and similar items of equipment mounted on the front of the towed vehicle, or to the vehicle chassis, which are suitable for coupling to the towing vehicle by means of drawbar eyes, coupling heads or similar coupling devices — see annex 5, paragraph 5. |
| --- | --- | --- |
| | Drawbars may be hinged to move freely in a vertical plane and not support any vertical load or be fixed in a vertical plane so as to support a vertical load (Rigid drawbars). Rigid drawbars can be entirely rigid or be flexibly mounted. |
| | Drawbars may comprise more than one component and may be adjustable or cranked. |
| | This Regulation applies to drawbars which are separate units, not an integral part of the chassis of the towed vehicle. |

2.6.5.

Class E

Non-standard drawbars comprising overrun devices and similar items of equipment mounted on the front of the towed vehicle, or to the vehicle chassis, which are suitable for coupling to the towing vehicle by means of drawbar eyes, coupling heads or similar coupling devices — see annex 5, paragraph 5.

Drawbars may be hinged to move freely in a vertical plane and not support any vertical load or be fixed in a vertical plane so as to support a vertical load (Rigid drawbars). Rigid drawbars can be entirely rigid or be flexibly mounted.

Drawbars may comprise more than one component and may be adjustable or cranked.

This Regulation applies to drawbars which are separate units, not an integral part of the chassis of the towed vehicle.

| 2.6.6. | Class F | Non-standard drawbeams comprising all components and devices between the coupling devices, such as coupling balls and drawbar couplings, and the frame (for example the rear cross member), the load-bearing bodywork or the chassis of the towing vehicle — see annex 5, paragraph 6. |
| --- | --- | --- |

2.6.6.

Class F

Non-standard drawbeams comprising all components and devices between the coupling devices, such as coupling balls and drawbar couplings, and the frame (for example the rear cross member), the load-bearing bodywork or the chassis of the towing vehicle — see annex 5, paragraph 6.

| 2.6.7. | Class G | Fifth wheel couplings are plate type couplings having an automatic coupling lock and are fitted to the towing vehicle for connecting with a 50 mm diameter fifth wheel coupling pin fitted to a semitrailer — see annex 5, paragraph 7. |
| --- | --- | --- |

2.6.7.

Class G

Fifth wheel couplings are plate type couplings having an automatic coupling lock and are fitted to the towing vehicle for connecting with a 50 mm diameter fifth wheel coupling pin fitted to a semitrailer — see annex 5, paragraph 7.

| 2.6.7.1. | Class G50 | Standard 50 mm pin diameter fifth wheel couplings. |
| --- | --- | --- |

2.6.7.1.

Class G50

Standard 50 mm pin diameter fifth wheel couplings.

| 2.6.7.2. | Class G50-X | Non-standard 50 mm pin diameter fifth wheel couplings. |
| --- | --- | --- |

2.6.7.2.

Class G50-X

Non-standard 50 mm pin diameter fifth wheel couplings.

| 2.6.8. | Class H | Fifth wheel coupling pins, 50 mm diameter, are devices fitted to a semitrailer to connect with the fifth wheel coupling of the towing vehicle — see annex 5, paragraph 8. |
| --- | --- | --- |

2.6.8.

Class H

Fifth wheel coupling pins, 50 mm diameter, are devices fitted to a semitrailer to connect with the fifth wheel coupling of the towing vehicle — see annex 5, paragraph 8.

| 2.6.8.1. | Class H50-X | Non-standard 50 mm pin diameter fifth wheel coupling pins. |
| --- | --- | --- |

2.6.8.1.

Class H50-X

Non-standard 50 mm pin diameter fifth wheel coupling pins.

| 2.6.9. | Class J | Non-standard mounting plates comprising all components and devices for attaching fifth wheel couplings to the frame or chassis of the towing vehicle. The mounting plate may have provision for moving horizontally, that is to form a sliding fifth wheel — see annex 5, paragraph 9. |
| --- | --- | --- |

2.6.9.

Class J

Non-standard mounting plates comprising all components and devices for attaching fifth wheel couplings to the frame or chassis of the towing vehicle. The mounting plate may have provision for moving horizontally, that is to form a sliding fifth wheel — see annex 5, paragraph 9.

| 2.6.10. | Class K | Standard, hook type couplings intended for use with appropriate Class L type toroidal drawbar eyes — see annex 5, paragraph 10. |
| --- | --- | --- |

2.6.10.

Class K

Standard, hook type couplings intended for use with appropriate Class L type toroidal drawbar eyes — see annex 5, paragraph 10.

| 2.6.11. | Class L | Standard toroidal drawbar eyes for use with appropriate Class K hook type couplings — see annex 5, paragraph 4. |
| --- | --- | --- |

2.6.11.

Class L

Standard toroidal drawbar eyes for use with appropriate Class K hook type couplings — see annex 5, paragraph 4.

| 2.6.12. | Class S | Devices and components which do not conform to any of the Classes A to L or T above and which are used, for example, for special heavy transport or are devices unique to some countries and covered by existing national standards. |
| --- | --- | --- |

2.6.12.

Class S

Devices and components which do not conform to any of the Classes A to L or T above and which are used, for example, for special heavy transport or are devices unique to some countries and covered by existing national standards.

| 2.6.13. | Class T | Non-standard, non-automatic dedicated drawbar type couplings which are able to be separated only by the use of tools and are typically used for trailers of car transporters. They shall be approved as a matched pair. |
| --- | --- | --- |

2.6.13.

Class T

Non-standard, non-automatic dedicated drawbar type couplings which are able to be separated only by the use of tools and are typically used for trailers of car transporters. They shall be approved as a matched pair.

| 2.7. | Steering wedges are devices or components mounted on semitrailers which control positive steering of the trailer in conjunction with the fifth wheel coupling. |
| --- | --- |

2.7.

Steering wedges are devices or components mounted on semitrailers which control positive steering of the trailer in conjunction with the fifth wheel coupling.

| 2.8. | Remote control systems are devices and components which enable the coupling device to be operated from the side of the vehicle or from the driving cab of the vehicle. |
| --- | --- |

2.8.

Remote control systems are devices and components which enable the coupling device to be operated from the side of the vehicle or from the driving cab of the vehicle.

| 2.9. | Remote indicators are devices and components which give an indication in the vehicle cab that coupling has been effected and that the locking devices have engaged. |
| --- | --- |

2.9.

Remote indicators are devices and components which give an indication in the vehicle cab that coupling has been effected and that the locking devices have engaged.

| 2.10. | “type of coupling device or component” means a device or component which does not differ in such essential respects as: |
| --- | --- |

2.10.

“type of coupling device or component” means a device or component which does not differ in such essential respects as:

| 2.10.1. | the manufacturer's or supplier's trade name or mark; |
| --- | --- |

2.10.1.

the manufacturer's or supplier's trade name or mark;

| 2.10.2. | the class of coupling as defined in paragraph 2.6.; |
| --- | --- |

2.10.2.

the class of coupling as defined in paragraph 2.6.;

| 2.10.3. | the external shape, principal dimensions or fundamental difference in design including materials used; and |
| --- | --- |

2.10.3.

the external shape, principal dimensions or fundamental difference in design including materials used; and

| 2.10.4. | the characteristic values D, Dc, S, V and U as defined in paragraph 2.11. |
| --- | --- |

2.10.4.

the characteristic values D, Dc, S, V and U as defined in paragraph 2.11.

| 2.11. | The characteristic values D, Dc, S, V and U are defined or determined as: |
| --- | --- |

2.11.

The characteristic values D, Dc, S, V and U are defined or determined as:

| 2.11.1. | The D or Dc value is the theoretical reference value for the horizontal forces in the towing vehicle and the trailer and is used as the basis for horizontal loads in the dynamic tests. For mechanical coupling devices and components not designed to support imposed vertical loads, the value is:
  D = g ((T · R)/(T + R)) kN
  For mechanical coupling devices and components for centre axle trailers as defined in 2.13, the value is:
  Dc = g ((T · C)/(T + C)) kN
  For fifth wheel couplings of Class G, fifth wheel coupling pins of Class H and mounting plates of Class J, as defined in paragraph 2.6., the value is:
  D = g ((0,6 · T ·R)/(T + R-U)) kN
  where:






  T | is the technically permissible maximum mass of the towing vehicle, in tonnes. Where relevant, this includes the vertical load imposed by a centre axle trailer. (2) |
| --- | --- | --- |
| R | is the technically permissible maximum mass, in tonnes, of a trailer with drawbar free to move in a vertical plane, or of a semitrailer. (2) |
| C | is the mass, in tonnes, transmitted to the ground by the axle or axles of the centre axle trailer, as defined in paragraph 2.13., when coupled to the towing vehicle and loaded to the technically permissible maximum mass (2). For Category O1 and O2 centre axle trailers (3) the technically permissible maximum mass will be that declared by the manufacturer of the towing vehicle. |
| g | is the acceleration due to gravity (assumed to be 9,81 m/s2 |
| U | is as defined in paragraph 2.11.2. |
| S | is as defined in paragraph 2.11.3. |

2.11.1.

The D or Dc value is the theoretical reference value for the horizontal forces in the towing vehicle and the trailer and is used as the basis for horizontal loads in the dynamic tests. For mechanical coupling devices and components not designed to support imposed vertical loads, the value is:

D = g ((T · R)/(T + R)) kN

For mechanical coupling devices and components for centre axle trailers as defined in 2.13, the value is:

Dc = g ((T · C)/(T + C)) kN

For fifth wheel couplings of Class G, fifth wheel coupling pins of Class H and mounting plates of Class J, as defined in paragraph 2.6., the value is:

D = g ((0,6 · T ·R)/(T + R-U)) kN

where:

T

is the technically permissible maximum mass of the towing vehicle, in tonnes. Where relevant, this includes the vertical load imposed by a centre axle trailer. (2)

R

is the technically permissible maximum mass, in tonnes, of a trailer with drawbar free to move in a vertical plane, or of a semitrailer. (2)

C

is the mass, in tonnes, transmitted to the ground by the axle or axles of the centre axle trailer, as defined in paragraph 2.13., when coupled to the towing vehicle and loaded to the technically permissible maximum mass (2). For Category O1 and O2 centre axle trailers (3) the technically permissible maximum mass will be that declared by the manufacturer of the towing vehicle.

g

is the acceleration due to gravity (assumed to be 9,81 m/s2

U

is as defined in paragraph 2.11.2.

S

is as defined in paragraph 2.11.3.

| 2.11.2. | The U value is the vertical mass, in tonnes, imposed on the fifth wheel coupling by the semitrailer of technically permissible maximum mass (2) |
| --- | --- |

2.11.2.

The U value is the vertical mass, in tonnes, imposed on the fifth wheel coupling by the semitrailer of technically permissible maximum mass (2)

| 2.11.3. | The S value is the vertical mass, in kilograms, imposed on the coupling, under static conditions, by the centre axle trailer, as defined in paragraph 2.13., of technically permissible maximum mass (2) |
| --- | --- |

2.11.3.

The S value is the vertical mass, in kilograms, imposed on the coupling, under static conditions, by the centre axle trailer, as defined in paragraph 2.13., of technically permissible maximum mass (2)

| 2.11.4. | The V value is the theoretical reference value of the amplitude of the vertical force imposed on the coupling by the centre axle trailer of technically permissible maximum mass greater than 3,5 tonnes. The V value is used as the basis for vertical forces in the dynamic tests.

  V = (a · C · X2) / L2
  (See the Note below)
  where:






  a | is an equivalent vertical acceleration at the coupling depending on the type of suspension system of the rear axle of the towing vehicle. |
| --- | --- | --- |

2.11.4.

The V value is the theoretical reference value of the amplitude of the vertical force imposed on the coupling by the centre axle trailer of technically permissible maximum mass greater than 3,5 tonnes. The V value is used as the basis for vertical forces in the dynamic tests.

V = (a · C · X2) / L2
  (See the Note below)

where:

a

is an equivalent vertical acceleration at the coupling depending on the type of suspension system of the rear axle of the towing vehicle.

For air suspension (or suspension systems with equivalent damping characteristics)

a = 1n8 m/s2

For other types of suspension:

a = 2n4 m/s2

| X | is the length of the loading area of the trailer, in metres (see Figure 1) |
| --- | --- |

X

is the length of the loading area of the trailer, in metres (see Figure 1)

| L | is the distance from the centre of the drawbar eye to the centre of the axle assembly, in metres (see Figure 1) |
| --- | --- |

L

is the distance from the centre of the drawbar eye to the centre of the axle assembly, in metres (see Figure 1)

Note: (X2 / L2) ≥ 1,0

(If less than 1,0, the value of 1,0 shall be used)

Figure 1

Dimensions of the centre axle trailer

Image

| 2.12. | Symbols and definitions used in annex 6 of this Regulation.






  Av | = | maximum permitted axle mass of the steered axle in tonnes. |
| --- | --- | --- | --- |
| C | = | mass of centre axle trailer in tonnes — see paragraph 2.11.1. of this Regulation. |
| D | = | D value in kN — see paragraph 2.11.1. of this Regulation. |
| Dc | = | Dc value in kN for centre axle trailers — see paragraph 2.11.1. of this Regulation. |
| R | = | mass of towed vehicle in tonnes — see paragraph 2.11.1. of this Regulation. |
| T | = | mass of towing vehicle in tonnes — see paragraph 2.11.1. of this Regulation. |
| Fa | = | static lifting force in kN. |
| Fh | = | horizontal component of test force in longitudinal axis of vehicle in kN. |
| Fs | = | vertical component of test force in kN. |
| S | = | static vertical mass in kg. |
| U | = | fifth wheel imposed vertical mass in tonnes. |
| V | = | V-value in kN — see paragraph 2.11.4. of this Regulation. |
| a | = | equivalent vertical acceleration factor at the coupling point of centre axle trailers depending on the type of suspension of the rear axle(s) of the towing vehicle — see paragraph 2.11.4. of this Regulation. |
| e | = | longitudinal distance between the coupling point of coupling balls which can be dismantled and the vertical plane of the fixing points (see Figures 20c to 20f) in mm. |
| f | = | vertical distance between the coupling point of coupling balls which can be dismantled and the horizontal plane of the fixing points (see Figures 20c to 20f) in mm. |
| g | = | acceleration due to gravity, assumed as 9,81 m/s2. |
| L | = | theoretical drawbar length between the centre of the drawbar eye and the centre of the axle assembly in metres. |
| X | = | length of the loading area of a centre axle trailer in metres. |
| Subscripts: |
| O | = | maximum test force |
| U | = | minimum test force |
| a | = | static force |
| h | = | horizontal |
| p | = | pulsating |
| res | = | resultant |
| s | = | vertical |
| w | = | alternating force |

2.12.

Av

=

maximum permitted axle mass of the steered axle in tonnes.

C

=

mass of centre axle trailer in tonnes — see paragraph 2.11.1. of this Regulation.

D

=

D value in kN — see paragraph 2.11.1. of this Regulation.

Dc

=

Dc value in kN for centre axle trailers — see paragraph 2.11.1. of this Regulation.

R

=

mass of towed vehicle in tonnes — see paragraph 2.11.1. of this Regulation.

T

=

mass of towing vehicle in tonnes — see paragraph 2.11.1. of this Regulation.

Fa

=

static lifting force in kN.

Fh

=

horizontal component of test force in longitudinal axis of vehicle in kN.

Fs

=

vertical component of test force in kN.

S

=

static vertical mass in kg.

U

=

fifth wheel imposed vertical mass in tonnes.

V

=

V-value in kN — see paragraph 2.11.4. of this Regulation.

a

=

equivalent vertical acceleration factor at the coupling point of centre axle trailers depending on the type of suspension of the rear axle(s) of the towing vehicle — see paragraph 2.11.4. of this Regulation.

e

=

longitudinal distance between the coupling point of coupling balls which can be dismantled and the vertical plane of the fixing points (see Figures 20c to 20f) in mm.

f

=

vertical distance between the coupling point of coupling balls which can be dismantled and the horizontal plane of the fixing points (see Figures 20c to 20f) in mm.

g

=

acceleration due to gravity, assumed as 9,81 m/s2.

L

=

theoretical drawbar length between the centre of the drawbar eye and the centre of the axle assembly in metres.

X

=

length of the loading area of a centre axle trailer in metres.

Subscripts:

O

=

maximum test force

U

=

minimum test force

a

=

static force

h

=

horizontal

p

=

pulsating

res

=

resultant

s

=

vertical

w

=

alternating force

| 2.13. | “Centre axle trailer” means a trailer having a drawbar which cannot move in a vertical plane independent of the trailer and having an axle or axles positioned close to the centre of gravity of the trailer, when uniformly loaded. The vertical load imposed on the coupling of the towing vehicle shall not exceed 10 % of the maximum mass of the trailer, or 1 000 kg, whichever is the lesser. The maximum mass of the centre axle trailer means the total mass transmitted to the ground by the axle or axles of the trailer when coupled to a towing vehicle and when loaded to the technically permissible maximum mass (4). |
| --- | --- |

2.13.

“Centre axle trailer” means a trailer having a drawbar which cannot move in a vertical plane independent of the trailer and having an axle or axles positioned close to the centre of gravity of the trailer, when uniformly loaded. The vertical load imposed on the coupling of the towing vehicle shall not exceed 10 % of the maximum mass of the trailer, or 1 000 kg, whichever is the lesser. The maximum mass of the centre axle trailer means the total mass transmitted to the ground by the axle or axles of the trailer when coupled to a towing vehicle and when loaded to the technically permissible maximum mass (4).

| 2.14. | “Positive mechanical engagement” means that the design and geometry of a device and its component parts shall be such that it will not open or disengage under the action of any forces or components of forces to which it is subject during normal use or testing. |
| --- | --- |

2.14.

“Positive mechanical engagement” means that the design and geometry of a device and its component parts shall be such that it will not open or disengage under the action of any forces or components of forces to which it is subject during normal use or testing.

| 2.15. | “Vehicle type” means vehicles which do not differ in such essential respects as the structure, dimensions, shape and materials in areas to which the mechanical coupling device or component is affixed. This applies to both the towing vehicle and trailer. |
| --- | --- |

2.15.

“Vehicle type” means vehicles which do not differ in such essential respects as the structure, dimensions, shape and materials in areas to which the mechanical coupling device or component is affixed. This applies to both the towing vehicle and trailer.

3.   APPLICATION FOR APPROVAL OF A MECHANICAL COUPLING DEVICE OR COMPONENT

| 3.1. | The application for approval shall be submitted by the holder of the trade name or mark or by his duly accredited representative. |
| --- | --- |

3.1.

The application for approval shall be submitted by the holder of the trade name or mark or by his duly accredited representative.

| 3.2. | For each type of mechanical coupling device or component the application shall be accompanied by the following information, for example, by means of the Communication form given in annex 1: |
| --- | --- |

3.2.

For each type of mechanical coupling device or component the application shall be accompanied by the following information, for example, by means of the Communication form given in annex 1:

| 3.2.1. | details of all manufacturer's or supplier's trade names or marks to be applied to the coupling device or component; |
| --- | --- |

3.2.1.

details of all manufacturer's or supplier's trade names or marks to be applied to the coupling device or component;

| 3.2.2. | three sets of drawings which are sufficiently detailed to define the device or component and which specify how it is to be fitted to the vehicle; the drawings shall show the position and space provided for the approval number and other marking as given in paragraph 7.; |
| --- | --- |

3.2.2.

three sets of drawings which are sufficiently detailed to define the device or component and which specify how it is to be fitted to the vehicle; the drawings shall show the position and space provided for the approval number and other marking as given in paragraph 7.;

| 3.2.3. | a statement of the values of D, Dc, S, V and U as applicable and as defined in paragraph 2.11.
  For Class A towing brackets a statement of the maximum permissible towing vehicle and trailer masses and the maximum permissible static vertical imposed load on the tow ball as advised by the manufacturer of the towing vehicle; |
| --- | --- |

3.2.3.

a statement of the values of D, Dc, S, V and U as applicable and as defined in paragraph 2.11.

For Class A towing brackets a statement of the maximum permissible towing vehicle and trailer masses and the maximum permissible static vertical imposed load on the tow ball as advised by the manufacturer of the towing vehicle;

| 3.2.3.1. | The characteristic values shall be at least equal to those applicable to the maximum permissible towing vehicle, trailer and combination masses. |
| --- | --- |

3.2.3.1.

The characteristic values shall be at least equal to those applicable to the maximum permissible towing vehicle, trailer and combination masses.

| 3.2.4. | a detailed technical description of the device or component, specifying, in particular, the type and the materials used; |
| --- | --- |

3.2.4.

a detailed technical description of the device or component, specifying, in particular, the type and the materials used;

| 3.2.5. | restrictions on the vehicles to which the coupling may be fitted — see annex 1, paragraph 12 and annex 5, paragraph 3.4.; |
| --- | --- |

3.2.5.

restrictions on the vehicles to which the coupling may be fitted — see annex 1, paragraph 12 and annex 5, paragraph 3.4.;

| 3.2.6. | one sample, plus additional samples as requested by the type approval authority or technical service; |
| --- | --- |

3.2.6.

one sample, plus additional samples as requested by the type approval authority or technical service;

| 3.2.7. | all samples shall be fully finished with the final surface treatment applied. However, if the final treatment is by painting or epoxy powder coating, this should be omitted; |
| --- | --- |

3.2.7.

all samples shall be fully finished with the final surface treatment applied. However, if the final treatment is by painting or epoxy powder coating, this should be omitted;

| 3.2.8. | in the case of a mechanical coupling device or component designed for a specific vehicle type, the manufacturer of the device or component shall also submit the installation data given by the vehicle manufacturer. The approval authority or technical service may also request that a vehicle representative of the type be submitted. |
| --- | --- |

3.2.8.

in the case of a mechanical coupling device or component designed for a specific vehicle type, the manufacturer of the device or component shall also submit the installation data given by the vehicle manufacturer. The approval authority or technical service may also request that a vehicle representative of the type be submitted.

4.   GENERAL REQUIREMENTS FOR MECHANICAL COUPLING DEVICES OR COMPONENTS

| 4.1. | Each sample shall conform to the dimensional and strength specifications set out in annexes 5 and 6. Following the tests specified in annex 6 there shall not be any cracks, fractures or any excessive permanent distortion which would be detrimental to the satisfactory operation of the device or component. |
| --- | --- |

4.1.

Each sample shall conform to the dimensional and strength specifications set out in annexes 5 and 6. Following the tests specified in annex 6 there shall not be any cracks, fractures or any excessive permanent distortion which would be detrimental to the satisfactory operation of the device or component.

| 4.2. | All parts of the mechanical coupling device or component whose failure could result in separation of the vehicle and trailer shall be made of steel. Other materials may be used provided that equivalence has been demonstrated by the manufacturer to the satisfaction of the type approval authority or technical service of the Contracting Party applying this Regulation. |
| --- | --- |

4.2.

All parts of the mechanical coupling device or component whose failure could result in separation of the vehicle and trailer shall be made of steel. Other materials may be used provided that equivalence has been demonstrated by the manufacturer to the satisfaction of the type approval authority or technical service of the Contracting Party applying this Regulation.

| 4.3. | The mechanical coupling devices or components shall be safe to operate and coupling and uncoupling shall be possible by one person without the use of tools. With the exception of Class T couplings only devices which allow automatic coupling shall be allowed for the coupling of trailers having a maximum technically permissible mass greater than 3,5 tonnes. |
| --- | --- |

4.3.

The mechanical coupling devices or components shall be safe to operate and coupling and uncoupling shall be possible by one person without the use of tools. With the exception of Class T couplings only devices which allow automatic coupling shall be allowed for the coupling of trailers having a maximum technically permissible mass greater than 3,5 tonnes.

| 4.4. | The mechanical coupling devices or components shall be designed and manufactured such that in normal use and with correct maintenance and replacement of wearing parts they will continue to function satisfactorily and retain the characteristics prescribed by this Regulation. |
| --- | --- |

4.4.

The mechanical coupling devices or components shall be designed and manufactured such that in normal use and with correct maintenance and replacement of wearing parts they will continue to function satisfactorily and retain the characteristics prescribed by this Regulation.

| 4.5. | All mechanical coupling devices or components shall be designed to have positive mechanical engagement and the closed position shall be locked at least once by further positive mechanical engagement unless further requirements are stated in annex 5. Alternatively there may be two or more separate arrangements to ensure the integrity of the device but each arrangement shall be designed to have positive mechanical engagement and shall be tested individually to any requirements given in annex 6. Positive mechanical engagement shall be as defined in paragraph 2.14.
  Spring forces may be used only to close the device and to prevent the effects of vibration from causing component parts of the device to move to positions where it may open or disengage.
  The failure or omission of any one single spring shall not allow the complete device to open or disengage. |
| --- | --- |

4.5.

All mechanical coupling devices or components shall be designed to have positive mechanical engagement and the closed position shall be locked at least once by further positive mechanical engagement unless further requirements are stated in annex 5. Alternatively there may be two or more separate arrangements to ensure the integrity of the device but each arrangement shall be designed to have positive mechanical engagement and shall be tested individually to any requirements given in annex 6. Positive mechanical engagement shall be as defined in paragraph 2.14.

Spring forces may be used only to close the device and to prevent the effects of vibration from causing component parts of the device to move to positions where it may open or disengage.

The failure or omission of any one single spring shall not allow the complete device to open or disengage.

| 4.6. | Every device or component shall be accompanied by installation and operating instructions giving sufficient information for any competent person to install it correctly on the vehicle and operate it properly — see also annex 7. The instructions shall be in at least the language of the country in which it will be offered for sale. In the case of devices and components supplied for original equipment fitting by a vehicle manufacturer or bodybuilder, installation instructions may be dispensed with but the vehicle manufacturer or bodybuilder will be responsible for ensuring that the vehicle operator is supplied with the necessary instructions for correct operation of the coupling device or component. |
| --- | --- |

4.6.

Every device or component shall be accompanied by installation and operating instructions giving sufficient information for any competent person to install it correctly on the vehicle and operate it properly — see also annex 7. The instructions shall be in at least the language of the country in which it will be offered for sale. In the case of devices and components supplied for original equipment fitting by a vehicle manufacturer or bodybuilder, installation instructions may be dispensed with but the vehicle manufacturer or bodybuilder will be responsible for ensuring that the vehicle operator is supplied with the necessary instructions for correct operation of the coupling device or component.

| 4.7. | For devices and components of Class A, or Class S, if applicable, for use with trailers of maximum permissible mass not exceeding 3,5 tonnes, and which are produced by manufacturers not having any association with the vehicle manufacturer and where the devices and components are intended for fitting in the after-market, the height and other installation features of the coupling shall, in all cases, be verified by the type approval authority or technical service in accordance with annex 7, paragraph 1. |
| --- | --- |

4.7.

For devices and components of Class A, or Class S, if applicable, for use with trailers of maximum permissible mass not exceeding 3,5 tonnes, and which are produced by manufacturers not having any association with the vehicle manufacturer and where the devices and components are intended for fitting in the after-market, the height and other installation features of the coupling shall, in all cases, be verified by the type approval authority or technical service in accordance with annex 7, paragraph 1.

| 4.8. | For heavy duty and other non-standard miscellaneous coupling devices or components, Class S and Class T, the relevant requirements in annexes 5, 6 and 7 for the closest standard or non-standard device or component shall be used. |
| --- | --- |

4.8.

For heavy duty and other non-standard miscellaneous coupling devices or components, Class S and Class T, the relevant requirements in annexes 5, 6 and 7 for the closest standard or non-standard device or component shall be used.

5.   APPLICATION FOR APPROVAL OF A VEHICLE FITTED WITH A MECHANICAL COUPLING DEVICE OR COMPONENT

| 5.1. | Where a vehicle manufacturer applies for approval of a vehicle fitted with a mechanical coupling device or component or authorises the use of a vehicle for towing any form of trailer, then, at the request of a bona fide applicant for possible type approval for a mechanical coupling device or component, or of the type approval authority or technical service of a Contracting Party, the vehicle manufacturer shall readily make available to that inquirer or authority or technical service, such information as required in paragraph 5.3. below, to enable a manufacturer of a coupling device or component to properly design and manufacture a mechanical coupling device or component for that vehicle. At the request of a bona fide applicant for possible type approval for a mechanical coupling device or component, any information given in paragraph 5.3. below which is held by the type approval authority shall be released to that applicant. |
| --- | --- |

5.1.

Where a vehicle manufacturer applies for approval of a vehicle fitted with a mechanical coupling device or component or authorises the use of a vehicle for towing any form of trailer, then, at the request of a bona fide applicant for possible type approval for a mechanical coupling device or component, or of the type approval authority or technical service of a Contracting Party, the vehicle manufacturer shall readily make available to that inquirer or authority or technical service, such information as required in paragraph 5.3. below, to enable a manufacturer of a coupling device or component to properly design and manufacture a mechanical coupling device or component for that vehicle. At the request of a bona fide applicant for possible type approval for a mechanical coupling device or component, any information given in paragraph 5.3. below which is held by the type approval authority shall be released to that applicant.

| 5.2. | The application for approval of a vehicle type with regard to the fitting of a mechanical coupling device or component shall be submitted by the vehicle manufacturer or by his duly accredited representative. |
| --- | --- |

5.2.

The application for approval of a vehicle type with regard to the fitting of a mechanical coupling device or component shall be submitted by the vehicle manufacturer or by his duly accredited representative.

| 5.3. | It shall be accompanied by the following information to enable the type approval authority to complete the communication form given in annex 2. |
| --- | --- |

5.3.

It shall be accompanied by the following information to enable the type approval authority to complete the communication form given in annex 2.

| 5.3.1. | a detailed description of the vehicle type and of the mechanical coupling device or component and, at the request of the type approval authority or technical service, a copy of the approval form for the device or component; |
| --- | --- |

5.3.1.

a detailed description of the vehicle type and of the mechanical coupling device or component and, at the request of the type approval authority or technical service, a copy of the approval form for the device or component;

| 5.3.2. | The information shall also include the maximum permissible masses of the towing and towed vehicles, the distribution of the maximum permissible mass of the towing vehicle between the axles, the maximum permissible axle masses, the maximum permissible vertical loading to be imposed on the rear of the towing vehicle and details and/or drawings of the installation mounting points for the device or component and of any additional reinforcing plates, support brackets and so on, necessary for safe attachment of the mechanical coupling device or component to the towing vehicle; |
| --- | --- |

5.3.2.

The information shall also include the maximum permissible masses of the towing and towed vehicles, the distribution of the maximum permissible mass of the towing vehicle between the axles, the maximum permissible axle masses, the maximum permissible vertical loading to be imposed on the rear of the towing vehicle and details and/or drawings of the installation mounting points for the device or component and of any additional reinforcing plates, support brackets and so on, necessary for safe attachment of the mechanical coupling device or component to the towing vehicle;

| 5.3.2.1. | the loading condition at which the height of the tow ball of M1 category vehicles is to be measured — see paragraph 2 of annex 7, appendix 1. |
| --- | --- |

5.3.2.1.

the loading condition at which the height of the tow ball of M1 category vehicles is to be measured — see paragraph 2 of annex 7, appendix 1.

| 5.3.3. | three sets of drawings which are sufficiently detailed to identify the device or component and which specify how it is to be fitted to the vehicle; the drawings shall show the position and space provided for the approval number and other marking as given in paragraph 7.; |
| --- | --- |

5.3.3.

three sets of drawings which are sufficiently detailed to identify the device or component and which specify how it is to be fitted to the vehicle; the drawings shall show the position and space provided for the approval number and other marking as given in paragraph 7.;

| 5.3.4. | a detailed technical description of the device or component, specifying, in particular, the type and the materials used; |
| --- | --- |

5.3.4.

a detailed technical description of the device or component, specifying, in particular, the type and the materials used;

| 5.3.5. | a statement of the values of D, Dc, S, V and U as applicable and as defined in paragraph 2.11.; |
| --- | --- |

5.3.5.

a statement of the values of D, Dc, S, V and U as applicable and as defined in paragraph 2.11.;

| 5.3.5.1. | The characteristic values shall be at least equal to those applicable to the maximum permissible towing vehicle, trailer and combination masses. |
| --- | --- |

5.3.5.1.

The characteristic values shall be at least equal to those applicable to the maximum permissible towing vehicle, trailer and combination masses.

| 5.3.6. | a vehicle, representative of the type to be approved and fitted with a mechanical coupling device, shall be submitted to the type approval authority or technical service which may also request additional samples of the device or component; |
| --- | --- |

5.3.6.

a vehicle, representative of the type to be approved and fitted with a mechanical coupling device, shall be submitted to the type approval authority or technical service which may also request additional samples of the device or component;

| 5.3.7. | a vehicle not having all of the components appropriate to the type may be accepted provided that the applicant can show, to the satisfaction of the type approval authority or technical service, that the absence of the components does not have any effect on the results of the inspection as far as the requirements of this Regulation are concerned. |
| --- | --- |

5.3.7.

a vehicle not having all of the components appropriate to the type may be accepted provided that the applicant can show, to the satisfaction of the type approval authority or technical service, that the absence of the components does not have any effect on the results of the inspection as far as the requirements of this Regulation are concerned.

6.   GENERAL REQUIREMENTS FOR VEHICLES FITTED WITH A MECHANICAL COUPLING DEVICE OR COMPONENT

| 6.1. | The mechanical coupling device or component fitted to the vehicle shall be approved in accordance with the requirements of paragraphs 3 and 4 and annexes 5 and 6 of this Regulation. |
| --- | --- |

6.1.

The mechanical coupling device or component fitted to the vehicle shall be approved in accordance with the requirements of paragraphs 3 and 4 and annexes 5 and 6 of this Regulation.

| 6.2. | The installation of the mechanical coupling device or component shall meet the requirements of annex 7 to this Regulation. |
| --- | --- |

6.2.

The installation of the mechanical coupling device or component shall meet the requirements of annex 7 to this Regulation.

| 6.3. | Operating instructions shall be provided for use of the coupling device or component which shall contain any special instructions for operations which are different from those normally associated with the type of coupling device or component and instructions for coupling and uncoupling with different modes of operation, for example, at various angles between the towing and towed vehicles. Each vehicle shall be accompanied by these operating instructions which shall be at least in the language of the country in which it will be offered for sale. |
| --- | --- |

6.3.

Operating instructions shall be provided for use of the coupling device or component which shall contain any special instructions for operations which are different from those normally associated with the type of coupling device or component and instructions for coupling and uncoupling with different modes of operation, for example, at various angles between the towing and towed vehicles. Each vehicle shall be accompanied by these operating instructions which shall be at least in the language of the country in which it will be offered for sale.

7.   MARKINGS

| 7.1. | Types of mechanical coupling devices and components submitted for approval shall bear the trade name or mark of the manufacturer, supplier or applicant. |
| --- | --- |

7.1.

Types of mechanical coupling devices and components submitted for approval shall bear the trade name or mark of the manufacturer, supplier or applicant.

| 7.2. | There shall be a sufficiently large space for application of the approval mark referred to in paragraph 8.5 and shown in annex 3. This space shall be shown on the drawings referred to in paragraph 3.2.2. |
| --- | --- |

7.2.

There shall be a sufficiently large space for application of the approval mark referred to in paragraph 8.5 and shown in annex 3. This space shall be shown on the drawings referred to in paragraph 3.2.2.

| 7.3. | Adjacent to the approval mark referred to in paragraphs 7.2 and 8.5, the mechanical coupling device or component shall be marked with the class of coupling, as defined in paragraph 2.6 and the relevant characteristic values as defined in paragraph 2.11 and shown in annex 4. The position for these markings shall be shown on the drawings referred to in paragraph 3.2.2.
  The characteristic values need not be marked in cases where those values are defined in the classification given in this Regulation, for example, Classes A50-1 to A50-5. |
| --- | --- |

7.3.

Adjacent to the approval mark referred to in paragraphs 7.2 and 8.5, the mechanical coupling device or component shall be marked with the class of coupling, as defined in paragraph 2.6 and the relevant characteristic values as defined in paragraph 2.11 and shown in annex 4. The position for these markings shall be shown on the drawings referred to in paragraph 3.2.2.

The characteristic values need not be marked in cases where those values are defined in the classification given in this Regulation, for example, Classes A50-1 to A50-5.

| 7.4. | Where the mechanical coupling device or component is approved for alternative characteristic values within the same class of coupling or device, a maximum of two alternatives shall be marked on the device or component. |
| --- | --- |

7.4.

Where the mechanical coupling device or component is approved for alternative characteristic values within the same class of coupling or device, a maximum of two alternatives shall be marked on the device or component.

| 7.5. | If the application of the mechanical coupling device or component is restricted in any way, for example, if it is not to be used with steering wedges, then that restriction shall be marked on the device or component. |
| --- | --- |

7.5.

If the application of the mechanical coupling device or component is restricted in any way, for example, if it is not to be used with steering wedges, then that restriction shall be marked on the device or component.

| 7.6. | All markings shall be permanent and legible when the device or component is installed on the vehicle. |
| --- | --- |

7.6.

All markings shall be permanent and legible when the device or component is installed on the vehicle.

8.   APPROVAL

| 8.1. | If the sample(s) of a type of mechanical coupling device or component meets (meet) the requirements of this Regulation, approval shall be granted subject to the requirements of paragraph 10 being satisfactorily met. |
| --- | --- |

8.1.

If the sample(s) of a type of mechanical coupling device or component meets (meet) the requirements of this Regulation, approval shall be granted subject to the requirements of paragraph 10 being satisfactorily met.

| 8.2. | An approval number shall be assigned to each type approved. Its first two digits (at present 01) shall indicate the series of amendments incorporating the most recent major technical amendments made to the Regulation at the time of issue of the approval. The same Contracting Party may not assign the same number to another type of device or component referred to in this Regulation. |
| --- | --- |

8.2.

An approval number shall be assigned to each type approved. Its first two digits (at present 01) shall indicate the series of amendments incorporating the most recent major technical amendments made to the Regulation at the time of issue of the approval. The same Contracting Party may not assign the same number to another type of device or component referred to in this Regulation.

| 8.3. | Notice of approval or of extension, refusal or withdrawal of approval or of production definitely discontinued, relating to a type of mechanical coupling device or component approved pursuant to this Regulation, shall be communicated to the Parties to the 1958 Agreement applying this Regulation, by means of a communication form conforming to the model in either annex 1 or annex 2 to this Regulation. |
| --- | --- |

8.3.

Notice of approval or of extension, refusal or withdrawal of approval or of production definitely discontinued, relating to a type of mechanical coupling device or component approved pursuant to this Regulation, shall be communicated to the Parties to the 1958 Agreement applying this Regulation, by means of a communication form conforming to the model in either annex 1 or annex 2 to this Regulation.

| 8.4. | In addition to the mark prescribed in paragraph 7.1., there shall be affixed to every mechanical coupling device or component approved under this Regulation, in the space referred to in paragraph 7.2., an approval mark as described in paragraph 8.5. |
| --- | --- |

8.4.

In addition to the mark prescribed in paragraph 7.1., there shall be affixed to every mechanical coupling device or component approved under this Regulation, in the space referred to in paragraph 7.2., an approval mark as described in paragraph 8.5.

| 8.5. | The approval mark shall be an international mark comprising: |
| --- | --- |

8.5.

The approval mark shall be an international mark comprising:

| 8.5.1. | a circle surrounding the letter “E” followed by the distinguishing number of the country which has granted approval (5); |
| --- | --- |

8.5.1.

a circle surrounding the letter “E” followed by the distinguishing number of the country which has granted approval (5);

| 8.5.2. | the approval number prescribed in paragraph 8.2.; |
| --- | --- |

8.5.2.

the approval number prescribed in paragraph 8.2.;

| 8.5.3. | the approval mark and number shall be arranged as shown in the example in annex 3. |
| --- | --- |

8.5.3.

the approval mark and number shall be arranged as shown in the example in annex 3.

9.   MODIFICATIONS OF THE MECHANICAL COUPLING DEVICE OR COMPONENT, OR OF THE VEHICLE AND EXTENSION OF APPROVAL

| 9.1. | Any modification to the type of mechanical coupling device or component, or of the vehicle as defined in paragraph 2.10 shall be notified to the type approval authority or technical service which granted the approval. The type approval authority or technical service may then either: |
| --- | --- |

9.1.

Any modification to the type of mechanical coupling device or component, or of the vehicle as defined in paragraph 2.10 shall be notified to the type approval authority or technical service which granted the approval. The type approval authority or technical service may then either:

| 9.1.1. | consider that the modifications are unlikely to have any appreciable adverse effect and that in any case the device, component or vehicle still conforms to requirements; or |
| --- | --- |

9.1.1.

consider that the modifications are unlikely to have any appreciable adverse effect and that in any case the device, component or vehicle still conforms to requirements; or

| 9.1.2. | require a further test report. |
| --- | --- |

9.1.2.

require a further test report.

| 9.2. | Confirmation of, or refusal of approval, specifying the modification, shall be communicated by the procedure prescribed in paragraph 8.3 to the Contracting Parties applying this Regulation. |
| --- | --- |

9.2.

Confirmation of, or refusal of approval, specifying the modification, shall be communicated by the procedure prescribed in paragraph 8.3 to the Contracting Parties applying this Regulation.

| 9.3. | The type approval authority or technical service issuing an extension of approval shall assign a series number for such an extension and shall inform the other Contracting Parties applying this Regulation by the procedure prescribed in paragraph 8.3. |
| --- | --- |

9.3.

The type approval authority or technical service issuing an extension of approval shall assign a series number for such an extension and shall inform the other Contracting Parties applying this Regulation by the procedure prescribed in paragraph 8.3.

10.   CONFORMITY OF PRODUCTION PROCEDURES

The conformity of production procedures shall comply with those set out in the Agreement, Appendix 2 (E/ECE/324 — E/ECE/TRANS/505/Rev.2), with the following requirements:

| 10.1. | The holder of the approval must ensure that results of the conformity of production tests are recorded and that the annexed documents remain available for a period determined in agreement with the approval authority or technical service. This period must not exceed 10 years counted from the time when production is definitely discontinued. |
| --- | --- |

10.1.

The holder of the approval must ensure that results of the conformity of production tests are recorded and that the annexed documents remain available for a period determined in agreement with the approval authority or technical service. This period must not exceed 10 years counted from the time when production is definitely discontinued.

| 10.2. | The type approval authority or technical service which has granted type approval may at any time verify the conformity control methods applied in each production facility. The normal frequency of these verifications shall be once every two years. |
| --- | --- |

10.2.

The type approval authority or technical service which has granted type approval may at any time verify the conformity control methods applied in each production facility. The normal frequency of these verifications shall be once every two years.

11.   PENALTIES FOR NON-CONFORMITY OF PRODUCTION

| 11.1. | The approval granted in respect of a type of mechanical coupling device or component pursuant to this Regulation may be withdrawn if the requirements are not complied with or if a device or component bearing the approval mark does not conform to the type approved. |
| --- | --- |

11.1.

The approval granted in respect of a type of mechanical coupling device or component pursuant to this Regulation may be withdrawn if the requirements are not complied with or if a device or component bearing the approval mark does not conform to the type approved.

| 11.2. | If a Contracting Party to the Agreement applying this Regulation withdraws an approval it has previously granted, it shall forthwith so notify the other Contracting Parties applying this Regulation by means of a communication form conforming to the model in either annex 1 or annex 2 to this Regulation. |
| --- | --- |

11.2.

If a Contracting Party to the Agreement applying this Regulation withdraws an approval it has previously granted, it shall forthwith so notify the other Contracting Parties applying this Regulation by means of a communication form conforming to the model in either annex 1 or annex 2 to this Regulation.

12.   PRODUCTION DEFINITELY DISCONTINUED

If the holder of the approval completely ceases to manufacture a type of mechanical coupling device or component approved in accordance with this Regulation, he shall so inform the type approval authority or technical service which granted the approval. Upon receiving the relevant communication, that type approval authority or technical service shall inform thereof the other Contracting Parties to the 1958 Agreement applying this Regulation by means of a communication form conforming to the model in either annex 1 or annex 2 to this Regulation.

13.   TRANSITIONAL PROVISIONS

Until the United Nations Secretary-General is notified otherwise, Contracting Parties applying this Regulation that are Member States of the European Community (at the time of adoption of the 01 series of amendments, Italy, Netherlands, Belgium, United Kingdom, Luxembourg, Finland and Greece) declare that, in relation to mechanical coupling devices and components, they will only be bound by the obligations of the Agreement to which this Regulation is annexed with respect to such devices and components intended for vehicles of categories other than M1.

14.   NAMES AND ADDRESSES OF TECHNICAL SERVICES RESPONSIBLE FOR APPROVAL TESTS AND OF ADMINISTRATIVE DEPARTMENTS

| 14.1. | The Contracting Parties to the 1958 Agreement applying this Regulation shall communicate to the United Nations Secretariat the names and addresses of the technical services responsible for conducting approval tests and of the administrative departments which grant approval and to which forms certifying approval or extension or refusal or withdrawal of approval, or production definitely discontinued, issued in other countries, are to be sent. |
| --- | --- |

14.1.

The Contracting Parties to the 1958 Agreement applying this Regulation shall communicate to the United Nations Secretariat the names and addresses of the technical services responsible for conducting approval tests and of the administrative departments which grant approval and to which forms certifying approval or extension or refusal or withdrawal of approval, or production definitely discontinued, issued in other countries, are to be sent.

---

(1)  Within the meaning of the Convention on Road Traffic (Vienna, 1968, Article 1, sub-paragraphs (t) and (u)).

(2)  The mass T and R and the technically permissible maximum mass, may be greater than the permissible maximum mass prescribed by national legislation.

(3)  See definitions in Regulation No 13 annexed to the 1958 Agreement concerning the Adoption of Uniform Technical Prescriptions for Wheeled Vehicles, Equipment and Parts which can be Fitted and/or be Used on Wheeled Vehicles and the Conditions for Reciprocal Recognition of Approvals Granted on the Basis of these Prescriptions. The definition is also contained in annex 7 of the Consolidated Resolution on the Construction of Vehicles (R.E.3) (document TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

(4)  The technically permissible mass may be greater than the maximum permissible mass prescribed by national legislation.

(5)  1 for Germany, 2 for France, 3 for Italy, 4 for the Netherlands, 5 for Sweden, 6 for Belgium, 7 for Hungary, 8 for the Czech Republic, 9 for Spain, 10 for Yugoslavia, 11 for the United Kingdom, 12 for Austria, 13 for Luxembourg, 14 for Switzerland, 15 (vacant), 16 for Norway, 17 for Finland, 18 for Denmark, 19 for Romania, 20 for Poland, 21 for Portugal, 22 for the Russian Federation, 23 for Greece, 24 for Ireland, 25 for Croatia, 26 for Slovenia, 27 for Slovakia, 28 for Belarus, 29 for Estonia, 30 (vacant), 31 for Bosnia and Herzegovina, 32 for Latvia, 33 (vacant), 34 for Bulgaria, 35-36 (vacant), 37 for Turkey, 38-39 (vacant), 40 for The former Yugoslav Republic of Macedonia, 41 (vacant), 42 for the European Community (Approvals are granted by its Member States using their respective ECE symbol), 43 for Japan, 44 (vacant), 45 for Australia, 46 for Ukraine and 47 for South Africa. Subsequent numbers shall be assigned in the chronological order in which they ratify or accede to the Agreement concerning the Adoption of Uniform Technical Prescriptions for Wheeled Vehicles, Equipment and Parts which can be Fitted and/or be Used on Wheeled Vehicles and the Conditions for Reciprocal Recognition of Approvals Granted on the Basis of these Prescriptions, or in which they accede to the Agreement, and the numbers thus assigned shall be communicated by the Secretary-General of the United Nations to the Contracting Parties to the Agreement.

ANNEX 1

COMMUNICATION

(maximum format: A4 (210 × 297 mm))

| | issued by: | Name of administration:
  .......................................
  .......................................
  ....................................... |
| --- | --- | --- |

Image

issued by:

Name of administration:

.......................................

.......................................

.......................................

| concerning: | APPROVAL GRANTED |
| --- | --- |
| | APPROVAL EXTENDED |
| | APPROVAL REFUSED |
| | APPROVAL WITHDRAWN |
| | PRODUCTION DEFINITELY DISCONTINUED |

concerning:

APPROVAL GRANTED

APPROVAL EXTENDED

APPROVAL REFUSED

APPROVAL WITHDRAWN

PRODUCTION DEFINITELY DISCONTINUED

of a type of mechanical coupling device or component pursuant to Regulation No 55

Approval No .................. Extension No ..................

| 1. | name or mark of the device or component: ... |
| --- | --- |

1.

name or mark of the device or component: ...

| 2. | Manufacturer's name for the type of device or component: ... |
| --- | --- |

2.

Manufacturer's name for the type of device or component: ...

| 3. | Manufacturer's name and address: ... |
| --- | --- |

3.

Manufacturer's name and address: ...

| 4. | If applicable, name and address of the manufacturer's representative: ... |
| --- | --- |

4.

If applicable, name and address of the manufacturer's representative: ...

| 5. | Alternative supplier's names or trade marks applied to the device or component: ... |
| --- | --- |

5.

Alternative supplier's names or trade marks applied to the device or component: ...

| 6. | Name and address of company or body taking responsibility for the conformity of production: ... |
| --- | --- |

6.

Name and address of company or body taking responsibility for the conformity of production: ...

| 7. | Submitted for approval on: ... |
| --- | --- |

7.

Submitted for approval on: ...

| 8. | Technical service responsible for conducting approval tests: ... |
| --- | --- |

8.

Technical service responsible for conducting approval tests: ...

| 9. | Brief description: ... |
| --- | --- |

9.

Brief description: ...

| 9.1. | Type and class of device or component: ... |
| --- | --- |

9.1.

Type and class of device or component: ...

| 9.2. | Characteristic values: ... |
| --- | --- |

9.2.

Characteristic values: ...

| 9.2.1. | Primary values: ...
  D ... kN Dc ... kN S ... kg U ... tonnes V ... kN
  Alternative values:
  D ... kN Dc ... kN S ... kg U ... tonnes V ... kN |
| --- | --- |

9.2.1.

Primary values: ...

D ... kN Dc ... kN S ... kg U ... tonnes V ... kN

Alternative values:

D ... kN Dc ... kN S ... kg U ... tonnes V ... kN

| 9.3. | For Class A mechanical coupling devices or components, including towing brackets:
  Vehicle manufacturer's maximum permissible vehicle mass: ... kg
  Distribution of maximum permissible vehicle mass between the axles: ...
  Vehicle manufacturer's maximum permissible towable trailer mass: ... kg
  Vehicle manufacturer's maximum permissible static mass on coupling ball: ... kg.
  Maximum mass of the vehicle, with bodywork, in running order, including coolant, oils, fuel, tools and spare wheel (if supplied) but not including driver: ... kg
  Loading condition under which the tow ball height of a mechanical coupling device fitted to category M1 vehicles is to be measured — see paragraph 2 of annex 7, appendix 1: ... |
| --- | --- |

9.3.

For Class A mechanical coupling devices or components, including towing brackets:

Vehicle manufacturer's maximum permissible vehicle mass: ... kg

Distribution of maximum permissible vehicle mass between the axles: ...

Vehicle manufacturer's maximum permissible towable trailer mass: ... kg

Vehicle manufacturer's maximum permissible static mass on coupling ball: ... kg.

Maximum mass of the vehicle, with bodywork, in running order, including coolant, oils, fuel, tools and spare wheel (if supplied) but not including driver: ... kg

Loading condition under which the tow ball height of a mechanical coupling device fitted to category M1 vehicles is to be measured — see paragraph 2 of annex 7, appendix 1: ...

| 10. | Instructions for the attachment of the coupling device or component type to the vehicle and photographs or drawings of the mounting points given by the vehicle manufacturer: ... |
| --- | --- |

10.

Instructions for the attachment of the coupling device or component type to the vehicle and photographs or drawings of the mounting points given by the vehicle manufacturer: ...

| 11. | Information on the fitting of any special reinforcing brackets or plates or spacing components necessary for the attachment of the coupling device or component: ... |
| --- | --- |

11.

Information on the fitting of any special reinforcing brackets or plates or spacing components necessary for the attachment of the coupling device or component: ...

| 12. | Additional information where the use of the coupling device or component is restricted to special types of vehicles — see annex 5, paragraph 3.4. ... |
| --- | --- |

12.

Additional information where the use of the coupling device or component is restricted to special types of vehicles — see annex 5, paragraph 3.4. ...

| 13. | For Class K hook type couplings, details of the drawbar eyes suitable for use with the particular hook type. ... |
| --- | --- |

13.

For Class K hook type couplings, details of the drawbar eyes suitable for use with the particular hook type. ...

| 14. | Date of test report: ... |
| --- | --- |

14.

Date of test report: ...

| 15. | Number of test report: ... |
| --- | --- |

15.

Number of test report: ...

| 16. | Approval mark position: ... |
| --- | --- |

16.

Approval mark position: ...

| 17. | Reason(s) for extension of approval: ... |
| --- | --- |

17.

Reason(s) for extension of approval: ...

| 18. | Approval granted/extended/refused/withdrawn: 2/ |
| --- | --- |

18.

Approval granted/extended/refused/withdrawn: 2/

| 19. | Place: ... |
| --- | --- |

19.

Place: ...

| 20. | Date: ... |
| --- | --- |

20.

Date: ...

| 21. | Signature: ... |
| --- | --- |

21.

Signature: ...

| 22. | The list of documents deposited with the Administration Service which has granted approval is annexed to this communication and may be obtained on request.
  ...
  ... |
| --- | --- |

22.

The list of documents deposited with the Administration Service which has granted approval is annexed to this communication and may be obtained on request.

...

...

ANNEX 2

COMMUNICATION

(maximum format: A4 (210 × 297 mm))

| | issued by: | Name of administration:
  .......................................
  .......................................
  ....................................... |
| --- | --- | --- |

Image

issued by:

Name of administration:

.......................................

.......................................

.......................................

| concerning: | APPROVAL GRANTED |
| --- | --- |
| | APPROVAL EXTENDED |
| | APPROVAL REFUSED |
| | APPROVAL WITHDRAWN |
| | PRODUCTION DEFINITELY DISCONTINUED |

concerning:

APPROVAL GRANTED

APPROVAL EXTENDED

APPROVAL REFUSED

APPROVAL WITHDRAWN

PRODUCTION DEFINITELY DISCONTINUED

of a vehicle type with regard to the fitting of a mechanical coupling device or component pursuant to Regulation No 55

Approval No .................. Extension No ..................

| 1. | Trade name or mark of vehicle: ... |
| --- | --- |

1.

Trade name or mark of vehicle: ...

| 2. | Vehicle type: ... |
| --- | --- |

2.

Vehicle type: ...

| 3. | Manufacturer's name and address: ... |
| --- | --- |

3.

Manufacturer's name and address: ...

| 4. | If applicable, name and address of the manufacturer's representative: ... |
| --- | --- |

4.

If applicable, name and address of the manufacturer's representative: ...

| 5. | Vehicle category, for example, M1, N1: ... |
| --- | --- |

5.

Vehicle category, for example, M1, N1: ...

| 6. | Maximum permissible vehicle mass: ... kg
  Distribution of maximum permissible vehicle mass between the axles: ...
  Maximum permissible towable trailer mass: ... kg
  Maximum permissible static mass on coupling ball: ... kg
  Maximum mass of the vehicle, with bodywork, in running order, including coolant, oils, fuel, tools and spare wheel (if supplied) but not including driver: ... kg |
| --- | --- |

6.

Maximum permissible vehicle mass: ... kg

Distribution of maximum permissible vehicle mass between the axles: ...

Maximum permissible towable trailer mass: ... kg

Maximum permissible static mass on coupling ball: ... kg

Maximum mass of the vehicle, with bodywork, in running order, including coolant, oils, fuel, tools and spare wheel (if supplied) but not including driver: ... kg

| 7. | D ... kN Dc ... kN S ... kg U...tonnes V ... kN |
| --- | --- |

7.

D ... kN Dc ... kN S ... kg U...tonnes V ... kN

| 8. | Instructions for the attachment of the coupling device or component type to the vehicle and photographs or drawings of the mounting points: ... |
| --- | --- |

8.

Instructions for the attachment of the coupling device or component type to the vehicle and photographs or drawings of the mounting points: ...

| 9. | Information on the fitting of any special reinforcing brackets or plates or spacing components necessary for the attachment of the coupling device or component: ... |
| --- | --- |

9.

Information on the fitting of any special reinforcing brackets or plates or spacing components necessary for the attachment of the coupling device or component: ...

| 10. | Trade name or mark of the mechanical coupling device or component and the approval number: ... |
| --- | --- |

10.

Trade name or mark of the mechanical coupling device or component and the approval number: ...

| 11. | Class of coupling device or component: ... |
| --- | --- |

11.

Class of coupling device or component: ...

| 12. | Submitted for approval on: ... |
| --- | --- |

12.

Submitted for approval on: ...

| 13. | Technical service responsible for conducting approval tests: ... |
| --- | --- |

13.

Technical service responsible for conducting approval tests: ...

| 14. | Date of test report: ... |
| --- | --- |

14.

Date of test report: ...

| 15. | Number of test report: ... |
| --- | --- |

15.

Number of test report: ...

| 16. | Approval mark position: ... |
| --- | --- |

16.

Approval mark position: ...

| 17. | Reason(s) for extension of approval: ... |
| --- | --- |

17.

Reason(s) for extension of approval: ...

| 18. | Approval granted/extended/refused/withdrawn: ... |
| --- | --- |

18.

Approval granted/extended/refused/withdrawn: ...

| 19. | Place: ... |
| --- | --- |

19.

Place: ...

| 20. | Date: ... |
| --- | --- |

20.

Date: ...

| 21. | Signature: ... |
| --- | --- |

21.

Signature: ...

| 22. | The list of documents deposited with the Administration Service which has granted approval is annexed to this communication and may be obtained on request.
  ...
  ... |
| --- | --- |

22.

The list of documents deposited with the Administration Service which has granted approval is annexed to this communication and may be obtained on request.

...

...

ANNEX 3

EXAMPLE OF AN ARRANGEMENT OF THE APPROVAL MARK

Image

The mechanical coupling device or component or vehicle bearing the approval mark shown above is a device or component approved in the Netherlands (E4), under approval number 2439, meeting the requirements of the 01 series of amendments to this Regulation.

Note: The approval number and additional symbols shall be placed close to the circle and either above or below the letter “E” or to the right or left of that letter. The digits of the approval number shall be on the same side of the letter “E” and face in the same direction. The use of Roman numerals as approval numbers should be avoided so as to prevent any confusion with other symbols.

ANNEX 4

EXAMPLES OF ARRANGEMENTS OF MARKING OF THE CHARACTERISTIC VALUES

| 1. | All mechanical coupling devices or components shall be marked with the class of the device or component. In addition there shall be marking to indicate the capacity in terms of characteristic values as defined in paragraph 2.11 of this Regulation. |
| --- | --- |

1.

All mechanical coupling devices or components shall be marked with the class of the device or component. In addition there shall be marking to indicate the capacity in terms of characteristic values as defined in paragraph 2.11 of this Regulation.

| 1.1. | The height of all letters and numbers shall be not less than those of the approval number, that is a/3 where a is 8 mm. |
| --- | --- |

1.1.

The height of all letters and numbers shall be not less than those of the approval number, that is a/3 where a is 8 mm.

| 1.2. | The characteristic values applicable to each device or component which are to be marked are as shown in the table below — see also paragraph 7.3 of this Regulation:
  TABLE 1
  Relevant characteristics values to be marked on coupling devices or components











  Description of mechanical coupling device or component | Relevant characteristic values to be marked |
| --- | --- | --- |
| Class | D | Dc | S | U | V |
| Coupling balls and towing brackets — see annex 5, para. 1 of this Regulation | ★ | ★ | | ★ | | |
| Coupling heads | ★ | ★ | | ★ | | |
| Drawbar couplings | ★ | ★ | ★ | ★ | | ★ |
| Drawbar eyes | ★ | ★ | ★ | ★ | | ★ |
| Drawbars | ★ | ★ | ★ | ★ | | ★ |
| Drawbeams | ★ | ★ | ★ | ★ | | ★ |
| Fifth wheel couplings | ★ | ★ | | | ★ | |
| Fifth wheel pins | ★ | ★ | | | | |
| Fifth wheel mounting plates | ★ | ★ | | | ★ | |
| Hook type couplings | ★ | ★ | ★ | ★ | | ★ |

1.2.

The characteristic values applicable to each device or component which are to be marked are as shown in the table below — see also paragraph 7.3 of this Regulation:

TABLE 1

Relevant characteristics values to be marked on coupling devices or components

Description of mechanical coupling device or component

Relevant characteristic values to be marked

Class

D

Dc

S

U

V

Coupling balls and towing brackets — see annex 5, para. 1 of this Regulation

★

★

★

Coupling heads

★

★

★

Drawbar couplings

★

★

★

★

★

Drawbar eyes

★

★

★

★

★

Drawbars

★

★

★

★

★

Drawbeams

★

★

★

★

★

Fifth wheel couplings

★

★

★

Fifth wheel pins

★

★

Fifth wheel mounting plates

★

★

★

Hook type couplings

★

★

★

★

★

| Examples: | C50—X D130 Dc90 S1000 V35 would identify a non‐standard drawbar coupling of Class C50—X with a maximum D value of 130 kN, a maximum permitted Dc value of 90 kN, a maximum permitted static vertical imposed mass of 1 000 kg and a maximum permitted V value of 35 kN.
  A50—X D20 S120 would identify a standard towing bracket with ball coupling of Class A50—X with a maximum D value of 20 kN and a maximum permitted static vertical imposed mass of 120 kg. |
| --- | --- |

Examples:

C50—X D130 Dc90 S1000 V35 would identify a non‐standard drawbar coupling of Class C50—X with a maximum D value of 130 kN, a maximum permitted Dc value of 90 kN, a maximum permitted static vertical imposed mass of 1 000 kg and a maximum permitted V value of 35 kN.

A50—X D20 S120 would identify a standard towing bracket with ball coupling of Class A50—X with a maximum D value of 20 kN and a maximum permitted static vertical imposed mass of 120 kg.

ANNEX 5

REQUIREMENTS FOR MECHANICAL COUPLING DEVICES OR COMPONENTS

1.   COUPLING BALLS AND TOWING BRACKETS

The requirements stated in paragraphs 1.1 to 1.5 of this annex are applicable to all coupling balls and towing brackets of Class A. Paragraph 1.6 details additional requirements which must be fulfilled by standard 50 mm diameter coupling balls with flange type bolted fixings.

| 1.1. | Coupling balls of Class A shall conform to Figure 2 in external shape and external dimensions. |
| --- | --- |

1.1.

Coupling balls of Class A shall conform to Figure 2 in external shape and external dimensions.

Figure 2

Coupling ball of Class A

Image

| 1.2. | The shape and dimensions of towing brackets shall meet the requirements of the vehicle manufacturer concerning the attachment points and additional mounting devices or components if necessary. |
| --- | --- |

1.2.

The shape and dimensions of towing brackets shall meet the requirements of the vehicle manufacturer concerning the attachment points and additional mounting devices or components if necessary.

| 1.3. | Removable coupling balls: |
| --- | --- |

1.3.

Removable coupling balls:

| 1.3.1. | In the case of removable coupling balls or components which are not fixed by bolts, for example Class A50-X, the point of connection and the locking arrangement shall be designed for positive mechanical engagement. |
| --- | --- |

1.3.1.

In the case of removable coupling balls or components which are not fixed by bolts, for example Class A50-X, the point of connection and the locking arrangement shall be designed for positive mechanical engagement.

| 1.3.2. | In the case of a removable coupling ball or component which may be separately approved for use with a variety of towing brackets for different vehicle applications, for example Class A50-X, the clearance space when such a coupling ball is fitted to the towing bracket shall be that prescribed in annex 7, Figure 25. |
| --- | --- |

1.3.2.

In the case of a removable coupling ball or component which may be separately approved for use with a variety of towing brackets for different vehicle applications, for example Class A50-X, the clearance space when such a coupling ball is fitted to the towing bracket shall be that prescribed in annex 7, Figure 25.

| 1.4. | Coupling balls and towing devices shall be able to satisfy the tests given in annex 6, paragraph 3.1. |
| --- | --- |

1.4.

Coupling balls and towing devices shall be able to satisfy the tests given in annex 6, paragraph 3.1.

| 1.5. | Manufacturers of towing brackets shall incorporate attachment points to which either secondary couplings or devices necessary to enable the trailer to be stopped automatically in the event of separation of the main coupling, may be attached. This requirement is necessary to enable the vehicle to comply with the requirements of paragraph 5.2.2.9 of UNECE Regulation No 13 — Uniform Provisions concerning the approval of vehicles of categories M, N and O with regard to braking. |
| --- | --- |

1.5.

Manufacturers of towing brackets shall incorporate attachment points to which either secondary couplings or devices necessary to enable the trailer to be stopped automatically in the event of separation of the main coupling, may be attached. This requirement is necessary to enable the vehicle to comply with the requirements of paragraph 5.2.2.9 of UNECE Regulation No 13 — Uniform Provisions concerning the approval of vehicles of categories M, N and O with regard to braking.

| 1.5.1. | The attachment points for a secondary coupling and/or breakaway cable shall be positioned such that when in use, the secondary coupling or breakaway cable does not restrict the normal articulation of the coupling or interfere with the normal inertia braking system operation. A single attachment point shall be positioned within 100 mm of a vertical plane passing through the centre of articulation of the coupling. If this is not practicable, two attachment points shall be provided, one on each side of the vertical centre line and equidistant from the centre line by a maximum of 250 mm. The attachment point(s) shall be as rearward and as high as practicable. |
| --- | --- |

1.5.1.

The attachment points for a secondary coupling and/or breakaway cable shall be positioned such that when in use, the secondary coupling or breakaway cable does not restrict the normal articulation of the coupling or interfere with the normal inertia braking system operation. A single attachment point shall be positioned within 100 mm of a vertical plane passing through the centre of articulation of the coupling. If this is not practicable, two attachment points shall be provided, one on each side of the vertical centre line and equidistant from the centre line by a maximum of 250 mm. The attachment point(s) shall be as rearward and as high as practicable.

| 1.6. | Special requirements for standard coupling balls and flange type towing brackets of Classes A50-1 to A50-5 inclusive: |
| --- | --- |

1.6.

Special requirements for standard coupling balls and flange type towing brackets of Classes A50-1 to A50-5 inclusive:

| 1.6.1. | Dimensions of Class A50-1 coupling balls and flange type towing brackets shall be as given in Figure 3 and Table 2. |
| --- | --- |

1.6.1.

Dimensions of Class A50-1 coupling balls and flange type towing brackets shall be as given in Figure 3 and Table 2.

| 1.6.2. | Dimensions of Class A50-2, A50-3, A50-4 and A50-5 coupling balls and flange type towing brackets shall be as given in Figure 4 and Table 2. |
| --- | --- |

1.6.2.

Dimensions of Class A50-2, A50-3, A50-4 and A50-5 coupling balls and flange type towing brackets shall be as given in Figure 4 and Table 2.

| 1.6.3. | Coupling balls and flange type towing brackets of the classes A50-1 to A50-5 inclusive, shall be suitable and tested for the characteristic values given in Table 3. |
| --- | --- |

1.6.3.

Coupling balls and flange type towing brackets of the classes A50-1 to A50-5 inclusive, shall be suitable and tested for the characteristic values given in Table 3.

Figure 3

Dimensions of standard flange type ball couplings of Class A50-1

(see Table 2)

Image

Figure 4

Dimensions of standard flange type ball couplings of Class A50-2 to A50-5

(see Table 2)

Image

Table 2

Dimensions of standard flange type ball couplings (mm), see Figures 3 and 4.

| Class | A50-1 | A50-2, A50-4 | A50-3, A50-5 | Comments |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | 90 | 83 | 120 | ±0,5 |
| e2 | | 56 | 55 | ±0,5 |
| d2 | 17 | 10,5 | 15 | H13 |
| f | 130 | 110 | 155 | +6,0 -0 |
| g | 50 | 85 | 90 | +6,0 -0 |
| c | 15 | 15 | 15 | Maximum |
| l | 55 | 110 | 120 | ±5,0 |
| h | 70 | 80 | 80 | ±5,0 |

Class

A50-1

A50-2, A50-4

A50-3, A50-5

Comments

e1

90

83

120

±0,5

e2

56

55

±0,5

d2

17

10,5

15

H13

f

130

110

155

+6,0 -0

g

50

85

90

+6,0 -0

c

15

15

15

Maximum

l

55

110

120

±5,0

h

70

80

80

±5,0

Table 3

Characteristic values for standard flange type ball couplings

| Class | A50-1 | A50-2 | A50-3 | A50-3 | A50-5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D | 17 | 20 | 30 | 20 | 30 |
| S | 120 | 120 | 120 | 150 | 150 |

Class

A50-1

A50-2

A50-3

A50-3

A50-5

D

17

20

30

20

30

S

120

120

120

150

150

| D | = | Maximum D value (kN) |
| --- | --- | --- |
| S | = | Maximum static mass (kg) |

D

=

Maximum D value (kN)

S

=

Maximum static mass (kg)

| 1.7. | Manufacturers of coupling balls and towing brackets intended for fitment in the after-market and which do not have any association with the relevant vehicle manufacturer shall be aware of the requirements for articulation of the coupling given in paragraph 2 of this annex and shall comply with the appropriate requirements in annex 7 to this Regulation. |
| --- | --- |

1.7.

Manufacturers of coupling balls and towing brackets intended for fitment in the after-market and which do not have any association with the relevant vehicle manufacturer shall be aware of the requirements for articulation of the coupling given in paragraph 2 of this annex and shall comply with the appropriate requirements in annex 7 to this Regulation.

2.   COUPLING HEADS

| 2.1. | Coupling heads of Class B50 shall be designed so that they can be used safely with the coupling balls described in paragraph 1 of this annex and thereby retain the prescribed characteristics.
  Coupling heads shall be designed in such a way that safe coupling is ensured, also taking into account the wear of the coupling devices. |
| --- | --- |

2.1.

Coupling heads of Class B50 shall be designed so that they can be used safely with the coupling balls described in paragraph 1 of this annex and thereby retain the prescribed characteristics.

Coupling heads shall be designed in such a way that safe coupling is ensured, also taking into account the wear of the coupling devices.

| 2.2. | Coupling heads shall be able to satisfy the tests laid down in annex 6, paragraph 3.2. |
| --- | --- |

2.2.

Coupling heads shall be able to satisfy the tests laid down in annex 6, paragraph 3.2.

| 2.3. | Any additional device (e.g. braking, stabiliser, etc.) shall not have any adverse effect on the mechanical connection. |
| --- | --- |

2.3.

Any additional device (e.g. braking, stabiliser, etc.) shall not have any adverse effect on the mechanical connection.

| 2.4. | When not attached to the vehicle, horizontal rotation of the coupling head shall be at least 90o to each side of the centre line of the coupling ball and mounting described in paragraph 1 of this annex. Simultaneously, there shall be an angle of free vertical movement 20o above and below the horizontal. Also, in conjunction with the horizontal angle of rotation of 90o it shall be possible for there to be 25o of roll in both directions about the horizontal axis. The following articulation shall be possible at all angles of horizontal rotation:






  (i) | vertical pitch ±15o with axial roll ±25o |
| --- | --- | --- |

2.4.

When not attached to the vehicle, horizontal rotation of the coupling head shall be at least 90o to each side of the centre line of the coupling ball and mounting described in paragraph 1 of this annex. Simultaneously, there shall be an angle of free vertical movement 20o above and below the horizontal. Also, in conjunction with the horizontal angle of rotation of 90o it shall be possible for there to be 25o of roll in both directions about the horizontal axis. The following articulation shall be possible at all angles of horizontal rotation:

(i)

vertical pitch ±15o with axial roll ±25o

| (ii) | axial roll ±10o with vertical pitch ±20o |
| --- | --- |

(ii)

axial roll ±10o with vertical pitch ±20o

3.   DRAWBAR COUPLINGS

The requirements of paragraphs 3.1 to 3.6 of this annex are applicable to all drawbar couplings of Class C50. Additional requirements which must be fulfilled by standard drawbar couplings of Classes C50-1 to C50-6 are given in paragraph 3.7.

| 3.1. | Performance requirements — All drawbar couplings shall be able to satisfy the tests stated in annex 6, paragraph 3.3. |
| --- | --- |

3.1.

Performance requirements — All drawbar couplings shall be able to satisfy the tests stated in annex 6, paragraph 3.3.

| 3.2. | Suitable drawbar eyes — Class C50 drawbar couplings shall be compatible with all Class D50 drawbar eyes and couplings with the specified characteristics. |
| --- | --- |

3.2.

Suitable drawbar eyes — Class C50 drawbar couplings shall be compatible with all Class D50 drawbar eyes and couplings with the specified characteristics.

| 3.3. | Jaw
  Class C50 drawbar couplings shall have a jaw which is designed such that the appropriate drawbar eye is guided into the coupling.
  If the jaw, or a part supporting the jaw, can pivot about the vertical axis, it shall establish itself automatically in the normal position and with the coupling pin open, be effectively restrained in this position to give satisfactory guidance for the drawbar eye during the coupling procedure.
  If the jaw, or a part supporting the jaw, can pivot about the horizontal transverse axis, the joint providing the rotation capability shall be restrained in its normal position by a locking torque. The torque shall be sufficient to prevent a force of 200 N acting vertically upwards on the top of the jaw producing any deflection of the joint from its normal position. The locking torque shall be greater than that created by operation of the hand lever described in paragraph 3.6 of this annex. It shall be possible to bring the jaw to its normal position manually. A jaw that pivots about the horizontal transverse axis is only approved for bearing mass, S, of up to 50 kg and a V-value of up to 5 kN.
  If the jaw, or a part supporting the jaw, is pivoted about the longitudinal axis, the rotation shall be restrained by a locking torque of at least 100 Nm.
  The minimum required size of the jaw depends on the D value of the coupling:






  D value ≤ 18 kN | — width 150 mm, height 100 mm |
| --- | --- | --- |
| D value > 18 kN ≤ 25 kN | — width 280 mm, height 170 mm |
| D value > 25 kN | — width 360 mm, height 200 mm |

3.3.

Jaw

Class C50 drawbar couplings shall have a jaw which is designed such that the appropriate drawbar eye is guided into the coupling.

If the jaw, or a part supporting the jaw, can pivot about the vertical axis, it shall establish itself automatically in the normal position and with the coupling pin open, be effectively restrained in this position to give satisfactory guidance for the drawbar eye during the coupling procedure.

If the jaw, or a part supporting the jaw, can pivot about the horizontal transverse axis, the joint providing the rotation capability shall be restrained in its normal position by a locking torque. The torque shall be sufficient to prevent a force of 200 N acting vertically upwards on the top of the jaw producing any deflection of the joint from its normal position. The locking torque shall be greater than that created by operation of the hand lever described in paragraph 3.6 of this annex. It shall be possible to bring the jaw to its normal position manually. A jaw that pivots about the horizontal transverse axis is only approved for bearing mass, S, of up to 50 kg and a V-value of up to 5 kN.

If the jaw, or a part supporting the jaw, is pivoted about the longitudinal axis, the rotation shall be restrained by a locking torque of at least 100 Nm.

The minimum required size of the jaw depends on the D value of the coupling:

D value ≤ 18 kN

— width 150 mm, height 100 mm

D value > 18 kN ≤ 25 kN

— width 280 mm, height 170 mm

D value > 25 kN

— width 360 mm, height 200 mm

The external corners of the jaw may be radiused.

Smaller jaws are permitted for Class C50-X drawbar couplings if their use is restricted to centre axle trailers up to 3,5 tonnes maximum permissible mass or if the use of a jaw from the above table is impossible due to technical reasons and if, furthermore, there are special circumstances such as visual aids for ensuring safe execution of the automatic coupling procedure and if the field of application is restricted in the approval according to information given by the coupling manufacturer in the communication form shown in annex 1.

| 3.4. | Minimum articulation of the coupled drawbar eye
  The drawbar eye, when coupled to a drawbar coupling but not fitted to a vehicle, shall have the degrees of articulation given below. If part of the articulation is provided by a special joint (Class C50-X drawbar couplings only), the field of application, given in the communication form shown in annex 1, shall be restricted to the cases stated in annex 7, paragraph 1.3.8. |
| --- | --- |

3.4.

Minimum articulation of the coupled drawbar eye

The drawbar eye, when coupled to a drawbar coupling but not fitted to a vehicle, shall have the degrees of articulation given below. If part of the articulation is provided by a special joint (Class C50-X drawbar couplings only), the field of application, given in the communication form shown in annex 1, shall be restricted to the cases stated in annex 7, paragraph 1.3.8.

| 3.4.1. | ±90o horizontally about the vertical axis from the longitudinal axis of the vehicle — see Figure 5. |
| --- | --- |

3.4.1.

±90o horizontally about the vertical axis from the longitudinal axis of the vehicle — see Figure 5.

Figure 5

Horizontal rotation of the coupled drawbar eye

Image

| 3.4.2. | ±20o vertically about the transverse axis from the horizontal plane of the vehicle — see Figure 6. |
| --- | --- |

3.4.2.

±20o vertically about the transverse axis from the horizontal plane of the vehicle — see Figure 6.

Figure 6

Vertical rotation of the coupled drawbar eye

Image

| 3.4.3. | ±25o axial rotation about the longitudinal axis from the horizontal plane of the vehicle — see Figure 7. |
| --- | --- |

3.4.3.

±25o axial rotation about the longitudinal axis from the horizontal plane of the vehicle — see Figure 7.

Figure 7

Axial rotation of the coupled drawbar eye

Image

| 3.5. | Locking to prevent inadvertent uncoupling:
  In the closed position the coupling pin shall be locked by two positive mechanical engagement locking devices each of which shall remain effective should the other fail.
  The closed and locked position of the coupling shall be clearly indicated externally by a mechanical device. It shall be possible to verify the position of the indicator by feel, for example, in the dark.
  The mechanical indication device shall indicate the engagement of both locking devices (an AND condition).
  However, it is sufficient for the engagement of only one locking device to be indicated if, in this situation, engagement of the second locking device is an inherent feature of the design. |
| --- | --- |

3.5.

Locking to prevent inadvertent uncoupling:

In the closed position the coupling pin shall be locked by two positive mechanical engagement locking devices each of which shall remain effective should the other fail.

The closed and locked position of the coupling shall be clearly indicated externally by a mechanical device. It shall be possible to verify the position of the indicator by feel, for example, in the dark.

The mechanical indication device shall indicate the engagement of both locking devices (an AND condition).

However, it is sufficient for the engagement of only one locking device to be indicated if, in this situation, engagement of the second locking device is an inherent feature of the design.

| 3.6. | Hand levers
  Hand levers shall be of a design suitable for easy use with the end rounded off. The coupling shall not have any sharp edges or points of possible pinching near the hand lever which could result in injury during operation of the coupling. The force needed to release the coupling, measured without the drawbar eye, shall not exceed 250 N perpendicular to the hand lever along the line of operation. |
| --- | --- |

3.6.

Hand levers

Hand levers shall be of a design suitable for easy use with the end rounded off. The coupling shall not have any sharp edges or points of possible pinching near the hand lever which could result in injury during operation of the coupling. The force needed to release the coupling, measured without the drawbar eye, shall not exceed 250 N perpendicular to the hand lever along the line of operation.

| 3.7. | Special requirements for standard drawbar couplings of Class C50-1 to C50-6: |
| --- | --- |

3.7.

Special requirements for standard drawbar couplings of Class C50-1 to C50-6:

| 3.7.1. | The swivel motion of the drawbar eye about the transverse axis must be achieved through the spherical shape of the coupling pin (and not by means of a joint); |
| --- | --- |

3.7.1.

The swivel motion of the drawbar eye about the transverse axis must be achieved through the spherical shape of the coupling pin (and not by means of a joint);

| 3.7.2. | Tensile and compressive shock loads along the longitudinal axis due to the clearance between the coupling pin and the drawbar eye shall be attenuated by spring and/or damping devices (except C50-1). |
| --- | --- |

3.7.2.

Tensile and compressive shock loads along the longitudinal axis due to the clearance between the coupling pin and the drawbar eye shall be attenuated by spring and/or damping devices (except C50-1).

| 3.7.3. | The dimensions shall be as given in Figure 8 and Table 4. |
| --- | --- |

3.7.3.

The dimensions shall be as given in Figure 8 and Table 4.

| 3.7.4. | The couplings shall be suitable and tested for the characteristic values given in Table 5. |
| --- | --- |

3.7.4.

The couplings shall be suitable and tested for the characteristic values given in Table 5.

| 3.7.5. | The coupling shall be opened by means of a hand lever at the coupling (no remote control). |
| --- | --- |

3.7.5.

The coupling shall be opened by means of a hand lever at the coupling (no remote control).

Figure 8

Dimensions of standard drawbar couplings (mm),

(see Table 4)

Image

Table 4

Dimensions of standard drawbar couplings (mm), see Figure 8

| Class | C50-1 | C50-2 | C50-3 | C50-4 | C50-5 | C50-6, C50-7 | Remarks |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | 83 | 83 | 120 | 140 | 160 | 160 | ±0,5 |
| e2 | 56 | 56 | 55 | 80 | 100 | 100 | ±0,5 |
| d1 | | 54 | 74 | 84 | 94 | 94 | max. |
| d2 | 10,5 | 10,5 | 15 | 17 | 21 | 21 | H13 |
| f | 110 | 110 | 155 | 180 | 140 | 140 | ±3,0 |
| g | 85 | 85 | 90 | 120 | 140 | 140 | ±3,0 |
| a | 100 | 170 | 200 | 200 | 200 | 200 | ±20,0 - 0 |
| b | 150 | 280 | 360 | 360 | 360 | 360 | ±20,0 - 0 |
| c | 20 | 20 | 24 | 30 | 30 | 30 | max. |
| h | 150 | 190 | 265 | 265 | 265 | 265 | max. |
| l1 | | 150 | 250 | 300 | 300 | 300 | max. |
| l2 | 150 | 300 | 330 | 330 | 330 | 330 | max. |
| l3 | 100 | 160 | 180 | 180 | 180 | 180 | ±20,0 |
| T | | 15 | 20 | 35 | 35 | 35 | max. |

Class

C50-1

C50-2

C50-3

C50-4

C50-5

C50-6, C50-7

Remarks

e1

83

83

120

140

160

160

±0,5

e2

56

56

55

80

100

100

±0,5

d1

54

74

84

94

94

max.

d2

10,5

10,5

15

17

21

21

H13

f

110

110

155

180

140

140

±3,0

g

85

85

90

120

140

140

±3,0

a

100

170

200

200

200

200

±20,0 - 0

b

150

280

360

360

360

360

±20,0 - 0

c

20

20

24

30

30

30

max.

h

150

190

265

265

265

265

max.

l1

150

250

300

300

300

max.

l2

150

300

330

330

330

330

max.

l3

100

160

180

180

180

180

±20,0

T

15

20

35

35

35

max.

Table 5

Characteristic values for standard drawbar couplings

| Class | C50-1 | C50-2 | C50-3 | C50-4 | C50-5 | C50-6 | C50-7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D | 18 | 25 | 70 | 100 | 130 | 190 | 190 |
| Dc | 18 | 25 | 50 | 70 | 90 | 120 | 130 |
| S | 200 | 250 | 650 | 900 | 1000 | 1000 | 1000 |
| V | 12 | 10 | 18 | 25 | 35 | 50 | 75 |

Class

C50-1

C50-2

C50-3

C50-4

C50-5

C50-6

C50-7

D

18

25

70

100

130

190

190

Dc

18

25

50

70

90

120

130

S

200

250

650

900

1000

1000

1000

V

12

10

18

25

35

50

75

| D | = | maximum D value (kN) |
| --- | --- | --- |
| Dc | = | maximum D value (kN) for centre axle trailer applications |
| S | = | maximum static vertical load on coupling (kg) |
| V | = | maximum V value (kN) |

D

=

maximum D value (kN)

Dc

=

maximum D value (kN) for centre axle trailer applications

S

=

maximum static vertical load on coupling (kg)

V

=

maximum V value (kN)

4.   DRAWBAR EYES

| 4.1. | General requirements for drawbar eyes of Class D50:
  All drawbar eyes of Class D50 shall be able to satisfy the test stated in annex 6, paragraph 3.4.
  Class D50 drawbar eyes are intended for use with C50 drawbar couplings. Drawbar eyes shall not be able to rotate axially (because the respective couplings can rotate).
  If Class D50 drawbar eyes are fitted with sleeves, they shall comply with the dimensions shown in Figure 9 (not permitted for Class D50-C) or Figure 10.
  The sleeves must not be welded into the drawbar eyes.
  Class D50 drawbar eyes shall have the dimensions given in paragraph 4.2. The form of shank for drawbar eyes of Class D50-X is not specified but for a distance of 210 mm from the centre of the eye the height “h” and the width “b” shall be within the limits given in Table 6. |
| --- | --- |

4.1.

General requirements for drawbar eyes of Class D50:

All drawbar eyes of Class D50 shall be able to satisfy the test stated in annex 6, paragraph 3.4.

Class D50 drawbar eyes are intended for use with C50 drawbar couplings. Drawbar eyes shall not be able to rotate axially (because the respective couplings can rotate).

If Class D50 drawbar eyes are fitted with sleeves, they shall comply with the dimensions shown in Figure 9 (not permitted for Class D50-C) or Figure 10.

The sleeves must not be welded into the drawbar eyes.

Class D50 drawbar eyes shall have the dimensions given in paragraph 4.2. The form of shank for drawbar eyes of Class D50-X is not specified but for a distance of 210 mm from the centre of the eye the height “h” and the width “b” shall be within the limits given in Table 6.

Figure 9

Slotted sleeve for Class D50 drawbar eyes

Image

Figure 10

Non-slotted sleeve for Class D50-C drawbar eyes

Image

Table 6

Dimensions for drawbar eyes D50-A and D50-X, see Figure 11

| Class | h (mm) | b (mm) |
| --- | --- | --- |
| D50-A | 65 +2/-1 | 60 +2/-1 |
| D50-X | 80 max. | 62 max. |

Class

h (mm)

b (mm)

D50-A

65 +2/-1

60 +2/-1

D50-X

80 max.

62 max.

Table 7

Characteristic values for standard drawbar eyes

| Class | D | Dc | S | V |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| D50-A | 130 | 90 | 1 000 | 30 |
| D50-B | 130 | 90 | 1 000 | 25 |
| D50-C | 190 | 120 | 1 000 | 50 |
| D50-D | 190 | 130 | 1 000 | 75 |

Class

D

Dc

S

V

D50-A

130

90

1 000

30

D50-B

130

90

1 000

25

D50-C

190

120

1 000

50

D50-D

190

130

1 000

75

| 4.2. | Special requirements for Class D50 drawbar eyes: |
| --- | --- |

4.2.

Special requirements for Class D50 drawbar eyes:

| 4.2.1. | Class D50-A and D50-X drawbar eyes shall have the dimensions illustrated in Figure 11. |
| --- | --- |

4.2.1.

Class D50-A and D50-X drawbar eyes shall have the dimensions illustrated in Figure 11.

Figure 11

Dimensions of Classes D50-A and D50-X drawbar eyes,

(see Table 6)

Image

| 4.2.2. | Class D50-B drawbar eyes shall have the dimensions illustrated in Figure 12. |
| --- | --- |

4.2.2.

Class D50-B drawbar eyes shall have the dimensions illustrated in Figure 12.

Figure 12

Dimensions of Class D50-B drawbar eyes,

(see other dimensions in Figure 11)

Image

| 4.2.3. | Classes D50-C and D50-D drawbar eyes shall have the dimensions illustrated in Figure 13. |
| --- | --- |

4.2.3.

Classes D50-C and D50-D drawbar eyes shall have the dimensions illustrated in Figure 13.

Figure 13

Dimensions of Classes D50-C and D50-D drawbar eyes,

(see other dimensions in Figure 11)

Image

| 4.2.4. | Classes D50-C and D50-D drawbar eyes shall be fitted with non slotted sleeves shown in Figure 10. |
| --- | --- |

4.2.4.

Classes D50-C and D50-D drawbar eyes shall be fitted with non slotted sleeves shown in Figure 10.

| 4.3. | Load values for standard drawbar eyes.
  Standard drawbar eyes and the means of attachment shall be suitable for, and tested for, the load values stated in Table 7. |
| --- | --- |

4.3.

Load values for standard drawbar eyes.

Standard drawbar eyes and the means of attachment shall be suitable for, and tested for, the load values stated in Table 7.

| 4.4. | General requirements for Class L toroidal drawbar eyes: |
| --- | --- |

4.4.

General requirements for Class L toroidal drawbar eyes:

| 4.4.1. | Class L toroidal drawbar eyes are intended for use with Class K hook type couplings |
| --- | --- |

4.4.1.

Class L toroidal drawbar eyes are intended for use with Class K hook type couplings

| 4.4.2. | When used with a Class K hook type coupling they shall meet the requirements for articulation given in paragraph 10.2 of this annex. |
| --- | --- |

4.4.2.

When used with a Class K hook type coupling they shall meet the requirements for articulation given in paragraph 10.2 of this annex.

| 4.4.3. | Class L toroidal drawbar eyes shall have the dimensions given in Figure 14 and Table 8 |
| --- | --- |

4.4.3.

Class L toroidal drawbar eyes shall have the dimensions given in Figure 14 and Table 8

Figure 14

Dimensions of Class L toroidal drawbar eyes

(see Table 8)

Image

| 4.4.4. | Class L toroidal drawbar eyes shall satisfy the tests given in annex 6, paragraph 3.4 and shall be suitable for the characteristic values given in Table 9.
  Table 8
  Dimensions of Class L toroidal drawbar eyes — see Figure 14 (Dimensions in mm)











  Class | L1 | L2 | L3 | L4 | L5 | remarks |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a | 68
  +1,6/-0,0 | 76,2
  ±0,8 | 76,2
  ±0,8 | 76,2
  ±0,8 | 1 000 | |
| b | 41,2
  ±0,8 | 41,2
  ±0,8 | 41,2
  ±0,8 | 41,2
  ±0,8 | 41,2
  ±0,8 | |
| c | 70 | 65 | 65 | 65 | 70 | min. |

4.4.4.

Class L toroidal drawbar eyes shall satisfy the tests given in annex 6, paragraph 3.4 and shall be suitable for the characteristic values given in Table 9.

Table 8

Dimensions of Class L toroidal drawbar eyes — see Figure 14 (Dimensions in mm)

Class

L1

L2

L3

L4

L5

remarks

a

68

+1,6/-0,0

76,2

±0,8

76,2

±0,8

76,2

±0,8

1 000

b

41,2

±0,8

41,2

±0,8

41,2

±0,8

41,2

±0,8

41,2

±0,8

c

70

65

65

65

70

min.

Table 9

Characteristic values for Class L toroidal drawbar eyes

| Class | L1 | L2 | L3 | L4 | L5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D kN | 30 | 70 | 100 | 130 | 180 |
| Dc kN | 27 | 54 | 70 | 90 | 120 |
| S kg | 200 | 700 | 950 | 1 000 | 1 000 |
| V kN | 12 | 18 | 25 | 35 | 50 |

Class

L1

L2

L3

L4

L5

D kN

30

70

100

130

180

Dc kN

27

54

70

90

120

S kg

200

700

950

1 000

1 000

V kN

12

18

25

35

50

5.   DRAWBARS

| 5.1. | Drawbars of class E shall satisfy the tests prescribed in annex 6, paragraph 3.3. |
| --- | --- |

5.1.

Drawbars of class E shall satisfy the tests prescribed in annex 6, paragraph 3.3.

| 5.2. | In order to provide a connection to the towing vehicle, the drawbars can be fitted either with coupling heads as in paragraph 2 or drawbar eyes as in paragraph 4 of this annex. The coupling heads and drawbar eyes can be attached by screwing, bolting or welding. |
| --- | --- |

5.2.

In order to provide a connection to the towing vehicle, the drawbars can be fitted either with coupling heads as in paragraph 2 or drawbar eyes as in paragraph 4 of this annex. The coupling heads and drawbar eyes can be attached by screwing, bolting or welding.

| 5.3. | Height adjusting devices for hinged drawbars. |
| --- | --- |

5.3.

Height adjusting devices for hinged drawbars.

| 5.3.1. | Hinged drawbars shall be fitted with devices for adjusting the drawbar to the height of the coupling device or jaw. These devices shall be designed so that the drawbar can be adjusted by one person without tools or any other aids. |
| --- | --- |

5.3.1.

Hinged drawbars shall be fitted with devices for adjusting the drawbar to the height of the coupling device or jaw. These devices shall be designed so that the drawbar can be adjusted by one person without tools or any other aids.

| 5.3.2. | Height adjusting devices shall be able to adjust the drawbar eyes or ball couplings from the horizontal above the ground at least 300 mm upwards and downwards. Within this range the drawbar shall be adjustable steplessly, or in maximum steps of 50 mm measured at the drawbar eye or ball coupling. |
| --- | --- |

5.3.2.

Height adjusting devices shall be able to adjust the drawbar eyes or ball couplings from the horizontal above the ground at least 300 mm upwards and downwards. Within this range the drawbar shall be adjustable steplessly, or in maximum steps of 50 mm measured at the drawbar eye or ball coupling.

| 5.3.3. | Height adjusting devices shall not interfere with the easy movement of the drawbar after coupling. |
| --- | --- |

5.3.3.

Height adjusting devices shall not interfere with the easy movement of the drawbar after coupling.

| 5.3.4. | The height adjusting devices shall not interfere with the action of any inertia, overrun type, brake. |
| --- | --- |

5.3.4.

The height adjusting devices shall not interfere with the action of any inertia, overrun type, brake.

| 5.4. | In the case of drawbars combined with inertia, overrun, brakes, the distance between the centre of the drawbar eye and the end of the free shank of the drawbar eye shall not be less than 200 mm in the brake application position. With the shank of the drawbar eye fully inserted the distance shall not be less than 150 mm. |
| --- | --- |

5.4.

In the case of drawbars combined with inertia, overrun, brakes, the distance between the centre of the drawbar eye and the end of the free shank of the drawbar eye shall not be less than 200 mm in the brake application position. With the shank of the drawbar eye fully inserted the distance shall not be less than 150 mm.

| 5.5. | Drawbars for use on centre axle trailers shall possess at least half the moment of resistance against lateral forces as against vertical forces. |
| --- | --- |

5.5.

Drawbars for use on centre axle trailers shall possess at least half the moment of resistance against lateral forces as against vertical forces.

6.   DRAWBEAMS

| 6.1. | Drawbeams of Class F shall satisfy the tests prescribed in annex 6, paragraph 3.3. |
| --- | --- |

6.1.

Drawbeams of Class F shall satisfy the tests prescribed in annex 6, paragraph 3.3.

| 6.2. | The drilling pattern for mounting of Class C standard drawbar couplings shall be in accordance with Figure 15 and Table 10 below. |
| --- | --- |

6.2.

The drilling pattern for mounting of Class C standard drawbar couplings shall be in accordance with Figure 15 and Table 10 below.

| 6.3. | Drawbeams shall not be welded to the chassis, bodywork or other part of the vehicle. |
| --- | --- |

6.3.

Drawbeams shall not be welded to the chassis, bodywork or other part of the vehicle.

Figure 15

Mounting dimensions for standard drawbar couplings

(see Table 10)

Image

Table 10

Mounting dimensions for standard drawbar couplings (mm) — see Figure 15

| Class | C50-1 | C50-2 | C50-3 | C50-4 | C50-5 | C50-6, C50-7 | Remarks |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | 83 | 83 | 120 | 140 | 160 | 160 | ±0,5 |
| e2 | 56 | 56 | 55 | 80 | 100 | 100 | ±0,5 |
| d1 | | 55 | 75 | 85 | 95 | 95 | +1,0/-0,5 |
| d2 | 10,5 | 10,5 | 15 | 17 | 21 | 21 | H13 |
| T | | 15 | 20 | 35 | 35 | 35 | max. |
| F | 120 | 120 | 165 | 190 | 210 | 210 | min. |
| G | 195 | 95 | 100 | 130 | 150 | 150 | min. |
| L1 | | 200 | 300 | 400 | 400 | 400 | min. |

Class

C50-1

C50-2

C50-3

C50-4

C50-5

C50-6, C50-7

Remarks

e1

83

83

120

140

160

160

±0,5

e2

56

56

55

80

100

100

±0,5

d1

55

75

85

95

95

+1,0/-0,5

d2

10,5

10,5

15

17

21

21

H13

T

15

20

35

35

35

max.

F

120

120

165

190

210

210

min.

G

195

95

100

130

150

150

min.

L1

200

300

400

400

400

min.

7.   FIFTH WHEEL COUPLINGS AND STEERING WEDGES

The requirements of paragraphs 7.1 to 7.7 are applicable to all fifth wheel couplings of Class G50.

Additional requirements which shall be fulfilled by standard coupling devices are given in paragraph 7.9.

Steering wedges shall satisfy the requirements listed in paragraph 7.8.

| 7.1. | Suitable fifth wheel coupling pins
  Class G50 fifth wheel couplings shall be designed so that they can be used with Class H50 coupling pins and, together, provide the specified characteristics. |
| --- | --- |

7.1.

Suitable fifth wheel coupling pins

Class G50 fifth wheel couplings shall be designed so that they can be used with Class H50 coupling pins and, together, provide the specified characteristics.

| 7.2. | Guides
  Fifth wheel couplings shall be equipped with a guide which ensures safe and correct engagement of the coupling pin. The entry width of the guide for standard 50 mm diameter fifth wheel couplings shall be at least 350 mm (see Figure 16).
  For small, non-standard, fifth wheel couplings of Class G50-X and having a maximum “D” value of 25 kN, the entry width shall be at least 250 mm. |
| --- | --- |

7.2.

Guides

Fifth wheel couplings shall be equipped with a guide which ensures safe and correct engagement of the coupling pin. The entry width of the guide for standard 50 mm diameter fifth wheel couplings shall be at least 350 mm (see Figure 16).

For small, non-standard, fifth wheel couplings of Class G50-X and having a maximum “D” value of 25 kN, the entry width shall be at least 250 mm.

Figure 16

Dimensions of standard fifth wheel couplings

(see Table 11)

Image

Figure 16a

Mounting holes tolerances for class J mounting plates for fifth wheel couplings

(see para. 9.1. of this annex)

Image

Table 11

Dimensions of standard fifth wheel couplings (mm)

(see Figure 16)

| Class | G50-1 | G50-2 | G50-3 | G50-4 | G50-5 | G50-6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| H | 140-159 | 160-179 | 180199 | 200-219 | 220-239 | 240-260 |

Class

G50-1

G50-2

G50-3

G50-4

G50-5

G50-6

H

140-159

160-179

180199

200-219

220-239

240-260

| 7.3. | Minimum articulation of the fifth wheel coupling
  With the coupling pin engaged, without the fifth wheel coupling being attached to a vehicle or mounting plate, but taking into account the effect of the mounting bolts, the coupling shall permit, simultaneously, the following minimum values of articulation of the coupling pin: |
| --- | --- |

7.3.

Minimum articulation of the fifth wheel coupling

With the coupling pin engaged, without the fifth wheel coupling being attached to a vehicle or mounting plate, but taking into account the effect of the mounting bolts, the coupling shall permit, simultaneously, the following minimum values of articulation of the coupling pin:

| 7.3.1. | ±90o about the vertical axis (not applicable to fifth wheel couplings with positive steering); |
| --- | --- |

7.3.1.

±90o about the vertical axis (not applicable to fifth wheel couplings with positive steering);

| 7.3.2. | ±12o about the horizontal axis transverse to the direction of travel. This angle does not necessarily cover off-road use. |
| --- | --- |

7.3.2.

±12o about the horizontal axis transverse to the direction of travel. This angle does not necessarily cover off-road use.

| 7.3.3. | Axial rotation about the longitudinal axis of up to ±3o is permitted. However, on a fully oscillating fifth wheel coupling, this angle may be exceeded, providing that the locking mechanism enables the restriction of the rotation to ±3o maximum. |
| --- | --- |

7.3.3.

Axial rotation about the longitudinal axis of up to ±3o is permitted. However, on a fully oscillating fifth wheel coupling, this angle may be exceeded, providing that the locking mechanism enables the restriction of the rotation to ±3o maximum.

| 7.4. | Locking devices to prevent uncoupling of fifth wheel couplings
  The fifth wheel coupling shall be locked in the coupled position by two positive mechanical locking devices each of which shall remain effective should the other fail.
  The primary locking device shall operate automatically but the secondary locking device may either be automatic or be engaged manually. The secondary locking device may be designed to work in conjunction with the primary device and provide an additional positive mechanical lock for the primary device. It shall only be possible to engage the secondary locking device if the primary device is properly engaged.
  It shall not be possible for the locking devices to be released inadvertently. Release shall require intentional action by the driver or operator of the vehicle.
  The closed and locked position of the coupling shall be indicated visually by a mechanical device and it shall be possible to verify the position of the indicator by feel, for example, to allow the position to be checked during darkness. The indication device shall indicate the engagement of both primary and secondary locking devices, however, it is sufficient for the engagement of only one device to be indicated if, in this case, the engagement of the other device is a simultaneous and inherent feature of the design. |
| --- | --- |

7.4.

Locking devices to prevent uncoupling of fifth wheel couplings

The fifth wheel coupling shall be locked in the coupled position by two positive mechanical locking devices each of which shall remain effective should the other fail.

The primary locking device shall operate automatically but the secondary locking device may either be automatic or be engaged manually. The secondary locking device may be designed to work in conjunction with the primary device and provide an additional positive mechanical lock for the primary device. It shall only be possible to engage the secondary locking device if the primary device is properly engaged.

It shall not be possible for the locking devices to be released inadvertently. Release shall require intentional action by the driver or operator of the vehicle.

The closed and locked position of the coupling shall be indicated visually by a mechanical device and it shall be possible to verify the position of the indicator by feel, for example, to allow the position to be checked during darkness. The indication device shall indicate the engagement of both primary and secondary locking devices, however, it is sufficient for the engagement of only one device to be indicated if, in this case, the engagement of the other device is a simultaneous and inherent feature of the design.

| 7.5. | Operating devices or release mechanisms
  In the closed position the operating devices or release mechanisms shall be prevented from being operated inadvertently or accidentally. The locking system shall be such as to require positive, conscious action to release the locking device in order to operate coupling release mechanism. |
| --- | --- |

7.5.

Operating devices or release mechanisms

In the closed position the operating devices or release mechanisms shall be prevented from being operated inadvertently or accidentally. The locking system shall be such as to require positive, conscious action to release the locking device in order to operate coupling release mechanism.

| 7.6. | Surface finish
  The surfaces of the coupling plate and coupling lock shall be functionally satisfactory and be carefully machined, forged, cast or pressed. |
| --- | --- |

7.6.

Surface finish

The surfaces of the coupling plate and coupling lock shall be functionally satisfactory and be carefully machined, forged, cast or pressed.

| 7.7. | Load requirements
  All fifth wheel couplings shall be able to satisfy the tests described in annex 6, paragraph 4.7. |
| --- | --- |

7.7.

Load requirements

All fifth wheel couplings shall be able to satisfy the tests described in annex 6, paragraph 4.7.

| 7.8. | Steering wedges |
| --- | --- |

7.8.

Steering wedges

| 7.8.1. | The dimensions of steering wedges for the positive steering of semitrailers shall be as in Figure 17. |
| --- | --- |

7.8.1.

The dimensions of steering wedges for the positive steering of semitrailers shall be as in Figure 17.

Figure 17

Dimensions of spring-mounted steering wedges

Image

| 7.8.2. | The steering wedge shall allow safe and correct coupling and shall be spring-mounted. The strength of the spring shall be selected so that it is possible to couple an unloaded semitrailer and so that, with the semitrailer fully loaded the steering wedge is firmly in contact with the flanks of the coupling during use. Uncoupling of the fifth wheel shall be possible with the semitrailer both loaded and unloaded. |
| --- | --- |

7.8.2.

The steering wedge shall allow safe and correct coupling and shall be spring-mounted. The strength of the spring shall be selected so that it is possible to couple an unloaded semitrailer and so that, with the semitrailer fully loaded the steering wedge is firmly in contact with the flanks of the coupling during use. Uncoupling of the fifth wheel shall be possible with the semitrailer both loaded and unloaded.

| 7.9. | Special requirements for standard fifth wheel couplings: |
| --- | --- |

7.9.

Special requirements for standard fifth wheel couplings:

| 7.9.1. | the dimensions shall be as shown in Figure 16 and Table 11. |
| --- | --- |

7.9.1.

the dimensions shall be as shown in Figure 16 and Table 11.

| 7.9.2. | they shall be suitable for, and tested for, a D value of 150 kN and a U value of 20 tonnes. |
| --- | --- |

7.9.2.

they shall be suitable for, and tested for, a D value of 150 kN and a U value of 20 tonnes.

| 7.9.3. | release shall be possible by a hand lever mounted directly on the coupling. |
| --- | --- |

7.9.3.

release shall be possible by a hand lever mounted directly on the coupling.

| 7.9.4. | they shall be suitable for the positive steering of semitrailers by means of steering wedges — see paragraph 7.8. |
| --- | --- |

7.9.4.

they shall be suitable for the positive steering of semitrailers by means of steering wedges — see paragraph 7.8.

8.   FIFTH WHEEL COUPLING PINS

| 8.1. | Fifth wheel coupling pins of Class H50 (ISO 337) shall have the dimensions shown in Figure 18 |
| --- | --- |

8.1.

Fifth wheel coupling pins of Class H50 (ISO 337) shall have the dimensions shown in Figure 18

Figure 18

Dimensions of Class H50 fifth wheel coupling pins

Image

| 8.2. | The coupling pins shall be able to satisfy the tests described in annex 6, paragraph 3.9. |
| --- | --- |

8.2.

The coupling pins shall be able to satisfy the tests described in annex 6, paragraph 3.9.

9.   MOUNTING PLATES

| 9.1. | Class J mounting plates for fifth wheel couplings shall have circular mounting holes positioned as shown in Figure 16a if they are intended for standard fifth wheel couplings. However, the mounting holes shall be 17 mm + 2,0 mm/-0,0 mm diameter. The holes shall be circular, NOT slotted (see Figure 16a). |
| --- | --- |

9.1.

Class J mounting plates for fifth wheel couplings shall have circular mounting holes positioned as shown in Figure 16a if they are intended for standard fifth wheel couplings. However, the mounting holes shall be 17 mm + 2,0 mm/-0,0 mm diameter. The holes shall be circular, NOT slotted (see Figure 16a).

| 9.2. | Mounting plates for standard fifth wheel couplings shall be suitable for the positive steering of semitrailers (with steering wedges). Mounting plates for non-standard fifth wheel couplings which are unsuitable for positive steering shall be marked appropriately. |
| --- | --- |

9.2.

Mounting plates for standard fifth wheel couplings shall be suitable for the positive steering of semitrailers (with steering wedges). Mounting plates for non-standard fifth wheel couplings which are unsuitable for positive steering shall be marked appropriately.

| 9.3. | Mounting plates for fifth wheel couplings shall be able to satisfy the tests described in annex 6, paragraph 3.8. |
| --- | --- |

9.3.

Mounting plates for fifth wheel couplings shall be able to satisfy the tests described in annex 6, paragraph 3.8.

10.   HOOK TYPE COUPLINGS

| 10.1. | General requirements for Class K hook type couplings: |
| --- | --- |

10.1.

General requirements for Class K hook type couplings:

| 10.1.1. | All Class K hook type couplings shall satisfy the tests given in annex 6, paragraph 3.5 and shall be suitable for the characteristic values given in Table 13 |
| --- | --- |

10.1.1.

All Class K hook type couplings shall satisfy the tests given in annex 6, paragraph 3.5 and shall be suitable for the characteristic values given in Table 13

| 10.1.2. | Class K hook type couplings shall have the dimensions given in Figure 19 and Table 12. Class K1 to K4 are non-automatic couplings for use only on trailers not exceeding 3,5 tonnes maximum permissible mass and Class KA1 to KA3 are automatic couplings. |
| --- | --- |

10.1.2.

Class K hook type couplings shall have the dimensions given in Figure 19 and Table 12. Class K1 to K4 are non-automatic couplings for use only on trailers not exceeding 3,5 tonnes maximum permissible mass and Class KA1 to KA3 are automatic couplings.

Figure 19

Dimensions and articulation of Class K hook type couplings

Image

| 10.1.3. | A hook type coupling shall only be used with a toroidal drawbar eye and when used with a Class L toroidal drawbar eye the Class K coupling shall have the degrees of articulation given in paragraph 10.2 of this annex. |
| --- | --- |

10.1.3.

A hook type coupling shall only be used with a toroidal drawbar eye and when used with a Class L toroidal drawbar eye the Class K coupling shall have the degrees of articulation given in paragraph 10.2 of this annex.

| 10.1.4. | A Class K hook type coupling shall be used with a toroidal eye giving a minimum clearance, or free movement, of 3 mm and a maximum clearance of 5 mm when new. Suitable drawbar eyes shall be declared by the coupling manufacturer on the Communication form shown in annex 1. |
| --- | --- |

10.1.4.

A Class K hook type coupling shall be used with a toroidal eye giving a minimum clearance, or free movement, of 3 mm and a maximum clearance of 5 mm when new. Suitable drawbar eyes shall be declared by the coupling manufacturer on the Communication form shown in annex 1.

| 10.2. | A Class K coupling when used with a Class L toroidal eye, but not fitted to a vehicle, shall have the following non-simultaneous angles of articulation — see also Figure 19: |
| --- | --- |

10.2.

A Class K coupling when used with a Class L toroidal eye, but not fitted to a vehicle, shall have the following non-simultaneous angles of articulation — see also Figure 19:

| 10.2.1. | ±90o horizontally about the vertical axis of the coupling; |
| --- | --- |

10.2.1.

±90o horizontally about the vertical axis of the coupling;

| 10.2.2. | ±40o vertically about the horizontal transverse axis of the coupling; |
| --- | --- |

10.2.2.

±40o vertically about the horizontal transverse axis of the coupling;

| 10.2.3. | ±20o axial rotation about the horizontal longitudinal centre line of the coupling. |
| --- | --- |

10.2.3.

±20o axial rotation about the horizontal longitudinal centre line of the coupling.

| 10.3. | Automatic Class K hook type couplings shall have a jaw designed such that the drawbar eye is guided into the coupling. |
| --- | --- |

10.3.

Automatic Class K hook type couplings shall have a jaw designed such that the drawbar eye is guided into the coupling.

| 10.4. | Locking to prevent inadvertent uncoupling:
  In the closed position the coupling shall be locked by two positive mechanical engagement locking devices each of which shall remain effective should the other fail.
  The closed and locked position of the coupling shall be clearly indicated externally by a mechanical device. It shall be possible to verify the position of the indicator by feel, for example, in the dark.
  The mechanical indication device shall indicate the engagement of both locking devices (an AND condition).
  However, it is sufficient for the engagement of only one locking device to be indicated if, in this situation, engagement of the second locking device is an inherent feature of the design. |
| --- | --- |

10.4.

Locking to prevent inadvertent uncoupling:

In the closed position the coupling shall be locked by two positive mechanical engagement locking devices each of which shall remain effective should the other fail.

The closed and locked position of the coupling shall be clearly indicated externally by a mechanical device. It shall be possible to verify the position of the indicator by feel, for example, in the dark.

The mechanical indication device shall indicate the engagement of both locking devices (an AND condition).

However, it is sufficient for the engagement of only one locking device to be indicated if, in this situation, engagement of the second locking device is an inherent feature of the design.

| 10.5. | Hand levers
  Hand levers shall be of a design suitable for easy use with the end rounded off. The coupling shall not have any sharp edges or points of possible pinching near the hand lever which could result in injury during operation of the coupling. The force needed to release the coupling, measured without the drawbar eye, shall not exceed 250 N perpendicular to the hand lever along the line of operation.
  Table 12
  Dimensions for Class K hook type couplings — see Figure 19













  Class | K1 | K2 | K3 | K4 | KA1 | KA2 | KA3 | Remarks |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | | 83 | 83 | 120 | 120 | 140 | 160 | ±0,5 |
| e2 | | 56 | 56 | 55 | 55 | 80 | 100 | ±0,5 |
| e3 | 90 | | | | | | | ±0,5 |
| d2 | 17 | 10,5 | 10,5 | 15 | 15 | 17 | 21 | H13 |
| c | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | min. |
| f | 130 | 175 | 175 | 180 | 180 | 200 | 200 | max. |
| g | 100 | 100 | 100 | 120 | 120 | 140 | 200 | max. |
| a | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | ±1,6 - 0 |
| L1 | 120 | 120 | 120 | 120 | 250 | 300 | 300 | max. |
| L2 | 74 | 74 | 63 | 74 | 90 | 90 | 90 | max. |
| L3 | 110 | 130 | 130 | 150 | 150 | 200 | 200 | max. |

10.5.

Hand levers

Hand levers shall be of a design suitable for easy use with the end rounded off. The coupling shall not have any sharp edges or points of possible pinching near the hand lever which could result in injury during operation of the coupling. The force needed to release the coupling, measured without the drawbar eye, shall not exceed 250 N perpendicular to the hand lever along the line of operation.

Table 12

Dimensions for Class K hook type couplings — see Figure 19

Class

K1

K2

K3

K4

KA1

KA2

KA3

Remarks

e1

83

83

120

120

140

160

±0,5

e2

56

56

55

55

80

100

±0,5

e3

90

±0,5

d2

17

10,5

10,5

15

15

17

21

H13

c

3

3

3

3

3

3

3

min.

f

130

175

175

180

180

200

200

max.

g

100

100

100

120

120

140

200

max.

a

45

45

45

45

45

45

45

±1,6 - 0

L1

120

120

120

120

250

300

300

max.

L2

74

74

63

74

90

90

90

max.

L3

110

130

130

150

150

200

200

max.

Table 13

Characteristic values for Class K hook type couplings

| Class | K1 | K2 | K3 | K4 | KA1 | KA2 | KA3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D kN | 17 | 20 | 20 | 25 | 70 | 100 | 130 |
| Dc kN | | | 17 | 20 | 54 | 70 | 90 |
| S kg | 120 | 120 | 200 | 250 | 700 | 900 | 1000 |
| V kN | | | 10 | 10 | 18 | 25 | 35 |

Class

K1

K2

K3

K4

KA1

KA2

KA3

D kN

17

20

20

25

70

100

130

Dc kN

17

20

54

70

90

S kg

120

120

200

250

700

900

1000

V kN

10

10

18

25

35

11.   DEDICATED DRAWBAR TYPE COUPLINGS — CLASS T

| 11.1. | Class T dedicated drawbar type couplings are intended for use on specific vehicle combinations, for example, car transporters. These vehicles have special structures and may need particular and unusual location of the coupling. |
| --- | --- |

11.1.

Class T dedicated drawbar type couplings are intended for use on specific vehicle combinations, for example, car transporters. These vehicles have special structures and may need particular and unusual location of the coupling.

| 11.2. | Class T couplings shall be restricted to use with centre axle trailers and this restriction shall be notified on the Communication form shown in annex 1. |
| --- | --- |

11.2.

Class T couplings shall be restricted to use with centre axle trailers and this restriction shall be notified on the Communication form shown in annex 1.

| 11.3. | Class T couplings shall be approved as a matched pair and it shall not be possible to separate the coupling other than in a workshop using tools which are not normally carried on the vehicle. |
| --- | --- |

11.3.

Class T couplings shall be approved as a matched pair and it shall not be possible to separate the coupling other than in a workshop using tools which are not normally carried on the vehicle.

| 11.4. | Class T couplings shall not be automatic in operation. |
| --- | --- |

11.4.

Class T couplings shall not be automatic in operation.

| 11.5. | Class T couplings shall satisfy the relevant test requirements given in annex 6, paragraph 3.3., except paragraph 3.3.4. |
| --- | --- |

11.5.

Class T couplings shall satisfy the relevant test requirements given in annex 6, paragraph 3.3., except paragraph 3.3.4.

| 11.6. | The following minimum and simultaneous angles of articulation shall be possible with the coupling not fitted to a vehicle but assembled, and in the same normal position as when fitted to a vehicle; |
| --- | --- |

11.6.

The following minimum and simultaneous angles of articulation shall be possible with the coupling not fitted to a vehicle but assembled, and in the same normal position as when fitted to a vehicle;

| 11.6.1. | ±90o horizontally about the vertical axis; |
| --- | --- |

11.6.1.

±90o horizontally about the vertical axis;

| 11.6.2. | ±8o vertically about the horizontal transverse axis; |
| --- | --- |

11.6.2.

±8o vertically about the horizontal transverse axis;

| 11.6.3. | ±3o axial rotation about the horizontal longitudinal axis. |
| --- | --- |

11.6.3.

±3o axial rotation about the horizontal longitudinal axis.

12.   DEVICES FOR REMOTE INDICATION AND REMOTE CONTROL

| 12.1. | General requirements
  Devices for remote indication and remote control are permitted only on automatic coupling devices of Classes C50-X and G50-X.
  Devices for remote indication and remote control shall not interfere with the minimum free movement of the coupled drawbar eye or coupled semitrailer. They shall be permanently fitted to the vehicle.
  All the devices for remote indication or remote control fall within the scope of testing and approval of the coupling device together with all parts of the operating devices and transmission devices. |
| --- | --- |

12.1.

General requirements

Devices for remote indication and remote control are permitted only on automatic coupling devices of Classes C50-X and G50-X.

Devices for remote indication and remote control shall not interfere with the minimum free movement of the coupled drawbar eye or coupled semitrailer. They shall be permanently fitted to the vehicle.

All the devices for remote indication or remote control fall within the scope of testing and approval of the coupling device together with all parts of the operating devices and transmission devices.

| 12.2. | Remote indication |
| --- | --- |

12.2.

Remote indication

| 12.2.1. | For an automatic coupling procedure, remote indication devices shall indicate the closed and doubly locked position of the coupling in an optical manner according to paragraph 12.2.2. Additionally the open position may be indicated as in paragraph 12.2.3.
  The remote indication device shall be automatically activated and reset during every opening and closing of the coupling. |
| --- | --- |

12.2.1.

For an automatic coupling procedure, remote indication devices shall indicate the closed and doubly locked position of the coupling in an optical manner according to paragraph 12.2.2. Additionally the open position may be indicated as in paragraph 12.2.3.

The remote indication device shall be automatically activated and reset during every opening and closing of the coupling.

| 12.2.2. | The change from the open to the closed and doubly locked position shall be indicated by a green optical signal. |
| --- | --- |

12.2.2.

The change from the open to the closed and doubly locked position shall be indicated by a green optical signal.

| 12.2.3. | If the open and/or unlocked position is indicated, a red optical signal shall be used. |
| --- | --- |

12.2.3.

If the open and/or unlocked position is indicated, a red optical signal shall be used.

| 12.2.4. | In the case of indicating the completion of the automatic coupling procedure, the remote indicator shall ensure that the coupling pin has reached the doubly locked end position. |
| --- | --- |

12.2.4.

In the case of indicating the completion of the automatic coupling procedure, the remote indicator shall ensure that the coupling pin has reached the doubly locked end position.

| 12.2.5. | The appearance of any fault in the remote indication system shall not indicate a closed and locked position during the coupling procedure if the end position has not been reached. |
| --- | --- |

12.2.5.

The appearance of any fault in the remote indication system shall not indicate a closed and locked position during the coupling procedure if the end position has not been reached.

| 12.2.6. | The disengagement of one of the two locking devices shall cause the green optical signal to extinguish and the red optical signal (if fitted) to show. |
| --- | --- |

12.2.6.

The disengagement of one of the two locking devices shall cause the green optical signal to extinguish and the red optical signal (if fitted) to show.

| 12.2.7. | The mechanical indicators fitted directly to the coupling device shall be retained. |
| --- | --- |

12.2.7.

The mechanical indicators fitted directly to the coupling device shall be retained.

| 12.2.8. | In order to avoid distracting the driver during normal driving, there shall be a provision for switching off the remote indication device but this shall be automatically reactivated when the coupling is next opened and closed — see paragraph 12.2.1. |
| --- | --- |

12.2.8.

In order to avoid distracting the driver during normal driving, there shall be a provision for switching off the remote indication device but this shall be automatically reactivated when the coupling is next opened and closed — see paragraph 12.2.1.

| 12.2.9. | The operating controls and indicators of the remote indication devices shall be mounted within the driver's field of vision and be permanently and clearly identified. |
| --- | --- |

12.2.9.

The operating controls and indicators of the remote indication devices shall be mounted within the driver's field of vision and be permanently and clearly identified.

| 12.3. | Remote control |
| --- | --- |

12.3.

Remote control

| 12.3.1. | If a remote control device, as defined in paragraph 2.8 of this Regulation, is employed, there shall also be a remote indication device as described in paragraph 12.2 which shall at least indicate the open condition of the coupling. |
| --- | --- |

12.3.1.

If a remote control device, as defined in paragraph 2.8 of this Regulation, is employed, there shall also be a remote indication device as described in paragraph 12.2 which shall at least indicate the open condition of the coupling.

| 12.3.2. | There shall be a dedicated switch (i.e. master switch, lever or valve) to enable the coupling to be opened or closed by means of the remote control device. If this master switch is not located in the driving cab it shall not be in a position where it is freely accessible to unauthorised persons or it shall be lockable. The actual operation of the coupling from the driving cab may only be possible when inadvertent operation has been precluded, for example by an operation requiring the use of two hands.
  It shall be possible to ascertain whether opening of the coupling under remote control has been completed or not. |
| --- | --- |

12.3.2.

There shall be a dedicated switch (i.e. master switch, lever or valve) to enable the coupling to be opened or closed by means of the remote control device. If this master switch is not located in the driving cab it shall not be in a position where it is freely accessible to unauthorised persons or it shall be lockable. The actual operation of the coupling from the driving cab may only be possible when inadvertent operation has been precluded, for example by an operation requiring the use of two hands.

It shall be possible to ascertain whether opening of the coupling under remote control has been completed or not.

| 12.3.3. | If remote control involves the coupling being opened by external force, the condition under which the external force acts on the coupling shall be indicated appropriately to the driver. This is not necessary if the external force is only operative while the remote control is operating. |
| --- | --- |

12.3.3.

If remote control involves the coupling being opened by external force, the condition under which the external force acts on the coupling shall be indicated appropriately to the driver. This is not necessary if the external force is only operative while the remote control is operating.

| 12.3.4. | If the actuating device for opening the coupling under remote control is mounted externally on the vehicle it shall be possible to oversee the area between the coupled vehicles, but it shall not be necessary, however, to enter this area in order to operate it. |
| --- | --- |

12.3.4.

If the actuating device for opening the coupling under remote control is mounted externally on the vehicle it shall be possible to oversee the area between the coupled vehicles, but it shall not be necessary, however, to enter this area in order to operate it.

| 12.3.5. | Any single error in operation or the occurrence of any single fault in the system shall not result in accidental opening of the coupling during normal road use. Any faults in the system shall be indicated directly or be immediately obvious at the next operation e.g. by a malfunction. |
| --- | --- |

12.3.5.

Any single error in operation or the occurrence of any single fault in the system shall not result in accidental opening of the coupling during normal road use. Any faults in the system shall be indicated directly or be immediately obvious at the next operation e.g. by a malfunction.

| 12.3.6. | In the event of a failure of the remote control it shall be possible, in an emergency, to open the coupling in at least one other way. If this requires the use of a tool then this shall be included in vehicle's tool kit. The requirements of paragraph 3.6 of this annex are not applicable to hand levers used exclusively for opening the coupling in an emergency. |
| --- | --- |

12.3.6.

In the event of a failure of the remote control it shall be possible, in an emergency, to open the coupling in at least one other way. If this requires the use of a tool then this shall be included in vehicle's tool kit. The requirements of paragraph 3.6 of this annex are not applicable to hand levers used exclusively for opening the coupling in an emergency.

| 12.3.7. | The operating controls and indicators for the remote control devices shall be permanently and clearly identified. |
| --- | --- |

12.3.7.

The operating controls and indicators for the remote control devices shall be permanently and clearly identified.

ANNEX 6

TESTING OF MECHANICAL COUPLING DEVICES OR COMPONENTS

1.   GENERAL TESTING REQUIREMENTS

| 1.1. | Samples of coupling devices shall be tested for both strength and function. Physical testing shall be carried out wherever possible but unless stated otherwise the type approval authority or technical service may waive a physical strength test if the simple design of a component makes a theoretical check possible. Theoretical checks may be carried out to determine worst case conditions. In all cases, theoretical checks shall ensure the same quality of results as with dynamic or static testing. In cases of doubt it is the results of physical testing that are overriding.
  See also paragraph 4.8 of this Regulation. |
| --- | --- |

1.1.

Samples of coupling devices shall be tested for both strength and function. Physical testing shall be carried out wherever possible but unless stated otherwise the type approval authority or technical service may waive a physical strength test if the simple design of a component makes a theoretical check possible. Theoretical checks may be carried out to determine worst case conditions. In all cases, theoretical checks shall ensure the same quality of results as with dynamic or static testing. In cases of doubt it is the results of physical testing that are overriding.

See also paragraph 4.8 of this Regulation.

| 1.2. | With coupling devices the strength shall be verified by a dynamic test (endurance test). In certain cases additional static tests may be necessary (see paragraph 3 of this annex). |
| --- | --- |

1.2.

With coupling devices the strength shall be verified by a dynamic test (endurance test). In certain cases additional static tests may be necessary (see paragraph 3 of this annex).

| 1.3. | The dynamic test shall be performed with approximately sinusoidal load (alternating and/or pulsating) with a number of stress cycles appropriate to the material. No cracks or fractures shall occur. |
| --- | --- |

1.3.

The dynamic test shall be performed with approximately sinusoidal load (alternating and/or pulsating) with a number of stress cycles appropriate to the material. No cracks or fractures shall occur.

| 1.4. | Only slight permanent deformation is permitted with the static tests prescribed. Unless stated otherwise the permanent, plastic, deformation after releasing shall not be more than 10 % of the maximum deformation measured during the test. In the case where measurement of deformation during the test puts the tester at risk then, provided that the same parameter is checked during other tests, such as the dynamic test, then this part of the static test may be omitted. |
| --- | --- |

1.4.

Only slight permanent deformation is permitted with the static tests prescribed. Unless stated otherwise the permanent, plastic, deformation after releasing shall not be more than 10 % of the maximum deformation measured during the test. In the case where measurement of deformation during the test puts the tester at risk then, provided that the same parameter is checked during other tests, such as the dynamic test, then this part of the static test may be omitted.

| 1.5. | The loading assumptions in the dynamic tests are based on the horizontal force component in the longitudinal axis of the vehicle and the vertical force component. Horizontal force components transverse to the longitudinal axis of the vehicle, and moments, are not taken into account provided they are of only minor significance.
  If the design of the coupling device or its attachment to the vehicle or the attachment of additional systems (such as stabilisers, close coupling devices, etc.) generate additional forces or moments, additional tests may be required by the type approval authority or technical service.
  The horizontal force component in the longitudinal axis of the vehicle is represented by a theoretically determined reference force, the D or Dc value. The vertical force component, where applicable, is represented by the static vertical bearing load, S, at the point of coupling and the assumed vertical load, V, or by the static vertical bearing load, U, in the case of fifth wheel couplings. |
| --- | --- |

1.5.

The loading assumptions in the dynamic tests are based on the horizontal force component in the longitudinal axis of the vehicle and the vertical force component. Horizontal force components transverse to the longitudinal axis of the vehicle, and moments, are not taken into account provided they are of only minor significance.

If the design of the coupling device or its attachment to the vehicle or the attachment of additional systems (such as stabilisers, close coupling devices, etc.) generate additional forces or moments, additional tests may be required by the type approval authority or technical service.

The horizontal force component in the longitudinal axis of the vehicle is represented by a theoretically determined reference force, the D or Dc value. The vertical force component, where applicable, is represented by the static vertical bearing load, S, at the point of coupling and the assumed vertical load, V, or by the static vertical bearing load, U, in the case of fifth wheel couplings.

| 1.6. | The characteristic values D, Dc, S, V and U, on which the tests are based and which are defined in paragraph 2.11. of this Regulation, shall be taken from the manufacturer's information given in the application for type approval — see communication form shown in annexes 1 and 2. |
| --- | --- |

1.6.

The characteristic values D, Dc, S, V and U, on which the tests are based and which are defined in paragraph 2.11. of this Regulation, shall be taken from the manufacturer's information given in the application for type approval — see communication form shown in annexes 1 and 2.

| 1.7. | Any positive locking device, which is retained in position by spring force, shall remain in its secured position when subjected to a force applied in the least favourable direction and equivalent to three times the mass of the locking mechanism. |
| --- | --- |

1.7.

Any positive locking device, which is retained in position by spring force, shall remain in its secured position when subjected to a force applied in the least favourable direction and equivalent to three times the mass of the locking mechanism.

2.   TEST PROCEDURES

| 2.1. | For the dynamic tests and static tests, the sample shall be placed in a suitable rig with a means of force application, such that it is not subjected to any additional forces or moments apart from the specified test force. In the case of alternating tests, the direction of force application shall not deviate by more than ±1o from the specified direction. In the case of pulsating and static tests, the angle shall be set for the maximum test force. This will normally require a joint at the point of force application (i.e. the point of coupling) and a second joint an adequate distance away. |
| --- | --- |

2.1.

For the dynamic tests and static tests, the sample shall be placed in a suitable rig with a means of force application, such that it is not subjected to any additional forces or moments apart from the specified test force. In the case of alternating tests, the direction of force application shall not deviate by more than ±1o from the specified direction. In the case of pulsating and static tests, the angle shall be set for the maximum test force. This will normally require a joint at the point of force application (i.e. the point of coupling) and a second joint an adequate distance away.

| 2.2. | The test frequency shall not exceed 35 Hz. The selected frequency shall be well separated from resonance frequencies of the test set up including the tested device. With asynchronous testing the frequencies of the two force components shall be between approximately 1 per cent and a maximum of 3 per cent apart. For coupling devices made from steel the number of stress cycles is 2 × 106. For devices made from materials other than steel a higher number of cycles may be necessary. The dye‐penetration method of crack testing or an equivalent method shall be used to determine any cracking during test. |
| --- | --- |

2.2.

The test frequency shall not exceed 35 Hz. The selected frequency shall be well separated from resonance frequencies of the test set up including the tested device. With asynchronous testing the frequencies of the two force components shall be between approximately 1 per cent and a maximum of 3 per cent apart. For coupling devices made from steel the number of stress cycles is 2 × 106. For devices made from materials other than steel a higher number of cycles may be necessary. The dye‐penetration method of crack testing or an equivalent method shall be used to determine any cracking during test.

| 2.3. | With pulsating tests, the test force varies between the maximum test force and a lower, minimum, test force, which may not be greater than 5 per cent of the maximum test force unless otherwise stated in the specific testing procedure. |
| --- | --- |

2.3.

With pulsating tests, the test force varies between the maximum test force and a lower, minimum, test force, which may not be greater than 5 per cent of the maximum test force unless otherwise stated in the specific testing procedure.

| 2.4. | With static tests, other than the special tests required by paragraph 3.2.3 of this annex, the test force shall be applied smoothly and quickly and be maintained for at least 60 seconds. |
| --- | --- |

2.4.

With static tests, other than the special tests required by paragraph 3.2.3 of this annex, the test force shall be applied smoothly and quickly and be maintained for at least 60 seconds.

| 2.5. | The coupling devices or component on test should normally be mounted as rigidly as possible on a test rig in the actual position in which they will be used on the vehicle. The fixing devices should be those specified by the manufacturer or applicant and should be those intended for the attachment of the coupling device or component to the vehicle and/or shall have identical mechanical characteristics. |
| --- | --- |

2.5.

The coupling devices or component on test should normally be mounted as rigidly as possible on a test rig in the actual position in which they will be used on the vehicle. The fixing devices should be those specified by the manufacturer or applicant and should be those intended for the attachment of the coupling device or component to the vehicle and/or shall have identical mechanical characteristics.

| 2.6. | Coupling devices or components shall be tested in the form used on the road. However, at the discretion of the manufacturer, and in agreement with the technical service, flexible components may be neutralised if this is necessary for the test procedure and if this will not have any unrealistic influence on the test result.
  Flexible components which are overheated during these accelerated test procedures may be replaced during the test. The test loads may be applied by means of special slack‐free devices. |
| --- | --- |

2.6.

Coupling devices or components shall be tested in the form used on the road. However, at the discretion of the manufacturer, and in agreement with the technical service, flexible components may be neutralised if this is necessary for the test procedure and if this will not have any unrealistic influence on the test result.

Flexible components which are overheated during these accelerated test procedures may be replaced during the test. The test loads may be applied by means of special slack‐free devices.

3.   SPECIFIC TESTING REQUIREMENTS

| 3.1. | Coupling balls and towing brackets |
| --- | --- |

3.1.

Coupling balls and towing brackets

| 3.1.1. | Mechanical coupling devices with coupling balls may be of the following types:






  (i) | one‐piece coupling balls including devices with noninterchangeable detachable balls (see Figures 20a and 20b), |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

Mechanical coupling devices with coupling balls may be of the following types:

(i)

one‐piece coupling balls including devices with noninterchangeable detachable balls (see Figures 20a and 20b),

| (ii) | coupling balls, comprising a number of parts which can be dismantled (see Figures 20c, 20d and 20e), |
| --- | --- |

(ii)

coupling balls, comprising a number of parts which can be dismantled (see Figures 20c, 20d and 20e),

| (iii) | towing brackets without ball fitted (see Figure 20f). |
| --- | --- |

(iii)

towing brackets without ball fitted (see Figure 20f).

Figure 20

Arrangements of ball type towing brackets

Image

| 3.1.2. | The basic test is a dynamic endurance test. The test sample comprises the coupling ball, the ball neck and the mountings necessary for attaching the assembly to the vehicle. The coupling ball and towing bracket shall be rigidly mounted to a test rig, capable of producing an alternating force, in the actual position in which it is intended for use. |
| --- | --- |

3.1.2.

The basic test is a dynamic endurance test. The test sample comprises the coupling ball, the ball neck and the mountings necessary for attaching the assembly to the vehicle. The coupling ball and towing bracket shall be rigidly mounted to a test rig, capable of producing an alternating force, in the actual position in which it is intended for use.

| 3.1.3. | The positions of the fixing points for attaching the coupling ball and towing bracket are specified by the vehicle manufacturer (see paragraph 5.3.2 of this Regulation). |
| --- | --- |

3.1.3.

The positions of the fixing points for attaching the coupling ball and towing bracket are specified by the vehicle manufacturer (see paragraph 5.3.2 of this Regulation).

| 3.1.4. | The devices submitted for test shall be provided with all parts and design details which may have an influence on the strength criteria (for example electrical socket plate, any marking, etc.). The test sample shall include all parts up to the anchorage points or fitting points to the vehicle. The geometric location of the coupling ball and the fixing points of the coupling device related to the reference line shall be provided by the vehicle manufacturer and shall be shown in the test report. All relative positions of the anchorage points with respect to the reference line, for which the towing vehicle manufacturer shall provide all the necessary information to the towing device manufacturer, shall be repeated on the test bed. |
| --- | --- |

3.1.4.

The devices submitted for test shall be provided with all parts and design details which may have an influence on the strength criteria (for example electrical socket plate, any marking, etc.). The test sample shall include all parts up to the anchorage points or fitting points to the vehicle. The geometric location of the coupling ball and the fixing points of the coupling device related to the reference line shall be provided by the vehicle manufacturer and shall be shown in the test report. All relative positions of the anchorage points with respect to the reference line, for which the towing vehicle manufacturer shall provide all the necessary information to the towing device manufacturer, shall be repeated on the test bed.

| 3.1.5. | The sample mounted on the test rig shall be subjected to an alternating stress test applied at an angle to the ball as shown in Figure 21 or 22.
  The direction of the angle of test shall be determined by the vertical relationship between a horizontal reference line passing through the centre of the ball and a horizontal line passing through the fixing point of the coupling device which is the highest of the nearest, when measured in a horizontal plane, to a transverse vertical plane passing through the centre of the ball. If the fixing point line is above the horizontal reference line, the test shall be carried out at an angle of α = + 15o ±1o and if it is below then the test shall be carried out at an angle of α = - 15o ±1o (see Figure 21). The fixing points to be considered in determining the angle of test shall be those declared by the vehicle manufacturer and which transmit the major towing forces to the structure of the towing vehicle.
  This angle is chosen in order to take account of the vertical static and dynamic load and is only applicable for a permitted static vertical load not exceeding:
  S = 120 × D [N]
  Where the static vertical load exceeds that calculated above, the angle shall, in both conditions, be increased to 20o.
  The dynamic test shall be performed with the following test force:
  Fhs res = ±0.6 D |
| --- | --- |

3.1.5.

The sample mounted on the test rig shall be subjected to an alternating stress test applied at an angle to the ball as shown in Figure 21 or 22.

The direction of the angle of test shall be determined by the vertical relationship between a horizontal reference line passing through the centre of the ball and a horizontal line passing through the fixing point of the coupling device which is the highest of the nearest, when measured in a horizontal plane, to a transverse vertical plane passing through the centre of the ball. If the fixing point line is above the horizontal reference line, the test shall be carried out at an angle of α = + 15o ±1o and if it is below then the test shall be carried out at an angle of α = - 15o ±1o (see Figure 21). The fixing points to be considered in determining the angle of test shall be those declared by the vehicle manufacturer and which transmit the major towing forces to the structure of the towing vehicle.

This angle is chosen in order to take account of the vertical static and dynamic load and is only applicable for a permitted static vertical load not exceeding:

S = 120 × D [N]

Where the static vertical load exceeds that calculated above, the angle shall, in both conditions, be increased to 20o.

The dynamic test shall be performed with the following test force:

Fhs res = ±0.6 D

| 3.1.6. | The test procedure is applicable to the different types of coupling devices (see paragraph 3.1.1 of this annex) as follows: |
| --- | --- |

3.1.6.

The test procedure is applicable to the different types of coupling devices (see paragraph 3.1.1 of this annex) as follows:

| 3.1.6.1. | one piece coupling balls including devices with non‐interchangeable detachable balls (see Figures 20a and 20b). |
| --- | --- |

3.1.6.1.

one piece coupling balls including devices with non‐interchangeable detachable balls (see Figures 20a and 20b).

| 3.1.6.1.1. | the strength test for the devices shown in Figures 20a and 20b shall be carried out according to the requirements of paragraph 3.1.5; |
| --- | --- |

3.1.6.1.1.

the strength test for the devices shown in Figures 20a and 20b shall be carried out according to the requirements of paragraph 3.1.5;

Figure 21

Angles of application of test force

Image

Figure 22

Angles of application of test force

Image

| 3.1.6.2. | coupling balls, comprising parts which can be dismantled.
  The following categories are defined:






  (a) | towing bracket and ball (see Figure 20c), |
| --- | --- | --- |

3.1.6.2.

coupling balls, comprising parts which can be dismantled.

The following categories are defined:

(a)

towing bracket and ball (see Figure 20c),

| (b) | towing bracket and ball on integral support (see Figure 20d), |
| --- | --- |

(b)

towing bracket and ball on integral support (see Figure 20d),

| (c) | towing bracket with detachable ball (see Figure 20e), |
| --- | --- |

(c)

towing bracket with detachable ball (see Figure 20e),

| (d) | towing bracket without ball (see Figure 20f). |
| --- | --- |

(d)

towing bracket without ball (see Figure 20f).

| 3.1.6.2.1. | The strength test for the devices shown in Figures 20c to 20f shall be carried out according to the requirements of paragraph 3.1.5. Dimensions e and f, shall have a manufacturing tolerance of ±5 mm, and shall be stated in the test report.
  The test of the towing bracket (see Figure 20f) shall be carried out with a mounted ball (on support). Account will be taken only of the result of the test on the towing bracket between the fixing points and the mounting surface of the ball support.
  The dimensions e and f shall have a manufacturing tolerance of ±5 mm and shall be specified by the coupling device manufacturer. |
| --- | --- |

3.1.6.2.1.

The strength test for the devices shown in Figures 20c to 20f shall be carried out according to the requirements of paragraph 3.1.5. Dimensions e and f, shall have a manufacturing tolerance of ±5 mm, and shall be stated in the test report.

The test of the towing bracket (see Figure 20f) shall be carried out with a mounted ball (on support). Account will be taken only of the result of the test on the towing bracket between the fixing points and the mounting surface of the ball support.

The dimensions e and f shall have a manufacturing tolerance of ±5 mm and shall be specified by the coupling device manufacturer.

| 3.1.6.3. | Coupling devices with variable dimensions e and f for demountable and interchangeable coupling balls — see Figure 22. |
| --- | --- |

3.1.6.3.

Coupling devices with variable dimensions e and f for demountable and interchangeable coupling balls — see Figure 22.

| 3.1.6.3.1. | The strength tests for such towing brackets shall be carried out to the requirements of paragraph 3.1.5. |
| --- | --- |

3.1.6.3.1.

The strength tests for such towing brackets shall be carried out to the requirements of paragraph 3.1.5.

| 3.1.6.3.2. | If a worst case configuration can be defined by agreement between the manufacturer and the type approval authority or technical service, then testing of this one configuration alone shall be sufficient.
  Otherwise, several ball positions shall be tested in a simplified test programme according to paragraph 3.1.6.3.3. |
| --- | --- |

3.1.6.3.2.

If a worst case configuration can be defined by agreement between the manufacturer and the type approval authority or technical service, then testing of this one configuration alone shall be sufficient.

Otherwise, several ball positions shall be tested in a simplified test programme according to paragraph 3.1.6.3.3.

| 3.1.6.3.3. | In a simplified test programme, the value for f shall be between a defined value of fmin and a value of fmax which does not exceed 100 mm. The ball shall be at a distance, emax, of 130 mm from the support. To cover all possible positions of the ball, in the field given by the horizontal distance from the mounting surface and the vertical range of f (fmin to fmax), two devices are to be tested:






  (i) | one with a ball in the upper (fmax) position, and |
| --- | --- | --- |

3.1.6.3.3.

In a simplified test programme, the value for f shall be between a defined value of fmin and a value of fmax which does not exceed 100 mm. The ball shall be at a distance, emax, of 130 mm from the support. To cover all possible positions of the ball, in the field given by the horizontal distance from the mounting surface and the vertical range of f (fmin to fmax), two devices are to be tested:

(i)

one with a ball in the upper (fmax) position, and

| (ii) | one with a ball in the lower (fmin) position. |
| --- | --- |

(ii)

one with a ball in the lower (fmin) position.

The angle of application of the test force will vary, positive or negative, depending on the relationship of the ball centre horizontal reference line to the parallel line passing through the highest and nearest coupling device fixing point. The angles to be used are shown in Figure 22.

| 3.1.7. | In the case where detachable ball units are retained using fixing arrangements other than screwed fittings, for example, spring clips, and where the positive mechanical engagement aspect of the arrangement is not tested during the dynamic test, then the arrangement shall be subject to a static test applied to the ball or to the positive mechanical engagement arrangement in an appropriate direction. Where the positive mechanical engagement arrangement retains the ball unit vertically, the static test shall be to apply an upwards vertical force to the ball equivalent to the “D” value. Where the positive mechanical engagement arrangement retains the ball unit by means of a transverse horizontal design, the static test shall be to apply a force in this direction equivalent to 0,25 D. There shall not be any failure of the positive mechanical engagement device or any distortion likely to have an adverse effect on its function. |
| --- | --- |

3.1.7.

In the case where detachable ball units are retained using fixing arrangements other than screwed fittings, for example, spring clips, and where the positive mechanical engagement aspect of the arrangement is not tested during the dynamic test, then the arrangement shall be subject to a static test applied to the ball or to the positive mechanical engagement arrangement in an appropriate direction. Where the positive mechanical engagement arrangement retains the ball unit vertically, the static test shall be to apply an upwards vertical force to the ball equivalent to the “D” value. Where the positive mechanical engagement arrangement retains the ball unit by means of a transverse horizontal design, the static test shall be to apply a force in this direction equivalent to 0,25 D. There shall not be any failure of the positive mechanical engagement device or any distortion likely to have an adverse effect on its function.

| 3.1.8. | The attachment points for the secondary coupling referred to in annex 5, paragraph 1.5 shall withstand a horizontal static force equivalent to 2D with a maximum of 15 kN. Where there is a separate attachment point for a breakaway cable this shall withstand a horizontal static force equivalent to D. |
| --- | --- |

3.1.8.

The attachment points for the secondary coupling referred to in annex 5, paragraph 1.5 shall withstand a horizontal static force equivalent to 2D with a maximum of 15 kN. Where there is a separate attachment point for a breakaway cable this shall withstand a horizontal static force equivalent to D.

| 3.2. | Coupling heads |
| --- | --- |

3.2.

Coupling heads

| 3.2.1. | The basic test is an endurance test using an alternating test force followed by a static test (lifting test) on the same test sample. |
| --- | --- |

3.2.1.

The basic test is an endurance test using an alternating test force followed by a static test (lifting test) on the same test sample.

| 3.2.2. | The dynamic test shall be performed with a Class A coupling ball of appropriate strength. On the test rig the coupling ball and coupling head shall be arranged as instructed by the manufacturer and orientated in a way corresponding to the relative positions in normal use. There should be no possibility of extra forces in addition to the test force acting on the specimen. The test force shall be applied along a line passing through the centre of the ball and inclined downwards to the rear at 15o (see Figure 23). An endurance test must be performed on a test specimen with the following test force:
  Fhs res w = ±0,6 D
  Where the maximum permissible static vertical mass, S, exceeds 120 D, then the angle of test shall be increased to 20o. |
| --- | --- |

3.2.2.

The dynamic test shall be performed with a Class A coupling ball of appropriate strength. On the test rig the coupling ball and coupling head shall be arranged as instructed by the manufacturer and orientated in a way corresponding to the relative positions in normal use. There should be no possibility of extra forces in addition to the test force acting on the specimen. The test force shall be applied along a line passing through the centre of the ball and inclined downwards to the rear at 15o (see Figure 23). An endurance test must be performed on a test specimen with the following test force:

Fhs res w = ±0,6 D

Where the maximum permissible static vertical mass, S, exceeds 120 D, then the angle of test shall be increased to 20o.

Figure 23

Dynamic test

Image

| 3.2.3. | A static separation test shall also be performed. The coupling ball used for the test shall have a diameter of 49,00 to 49,13 mm in order to represent a worn coupling ball. The separation force, Fa, shall be applied perpendicular to both the transverse and longitudinal centre line axes of the coupling head and shall be increased smoothly and quickly to a value of:
  Fa = g(C+ S/1 000)kN
  and be held for 10 seconds.
  The coupling head shall not separate from the ball nor shall any component of the coupling head exhibit any permanent distortion which could have an adverse effect on its functional capability. |
| --- | --- |

3.2.3.

A static separation test shall also be performed. The coupling ball used for the test shall have a diameter of 49,00 to 49,13 mm in order to represent a worn coupling ball. The separation force, Fa, shall be applied perpendicular to both the transverse and longitudinal centre line axes of the coupling head and shall be increased smoothly and quickly to a value of:

Fa = g(C+ S/1 000)kN

and be held for 10 seconds.

The coupling head shall not separate from the ball nor shall any component of the coupling head exhibit any permanent distortion which could have an adverse effect on its functional capability.

| 3.3. | Drawbar couplings and drawbeams |
| --- | --- |

3.3.

Drawbar couplings and drawbeams

| 3.3.1. | An endurance test shall be performed on a test sample. The coupling device shall be equipped with all the fixings needed to attach it to the vehicle. Any intermediate devices fitted between the drawbar couplings and the vehicle frame (i.e. drawbeams) shall be tested with the same forces as the coupling. When testing drawbeams intended for standard drawbar couplings, the vertical load shall be applied at a longitudinal distance from the vertical plane of the fixing points that is equal to the position of the corresponding standard coupling. |
| --- | --- |

3.3.1.

An endurance test shall be performed on a test sample. The coupling device shall be equipped with all the fixings needed to attach it to the vehicle. Any intermediate devices fitted between the drawbar couplings and the vehicle frame (i.e. drawbeams) shall be tested with the same forces as the coupling. When testing drawbeams intended for standard drawbar couplings, the vertical load shall be applied at a longitudinal distance from the vertical plane of the fixing points that is equal to the position of the corresponding standard coupling.

| 3.3.2. | Drawbar couplings for hinged drawbars (S=0)
  The dynamic test shall be performed with a horizontal alternating force of Fhw = ±0,6 D acting in a line parallel to the ground and in the longitudinal median plane of the towing vehicle passing through the centre of the coupling pin. |
| --- | --- |

3.3.2.

Drawbar couplings for hinged drawbars (S=0)

The dynamic test shall be performed with a horizontal alternating force of Fhw = ±0,6 D acting in a line parallel to the ground and in the longitudinal median plane of the towing vehicle passing through the centre of the coupling pin.

| 3.3.3. | Drawbar couplings for use with centre‐axle trailers (S>0). |
| --- | --- |

3.3.3.

Drawbar couplings for use with centre‐axle trailers (S>0).

| 3.3.3.1. | Centre axle trailer masses up to and including 3,5 tonnes:
  Drawbar couplings for use with centre axle trailers up to and including a mass of 3,5 tonnes shall be tested in the same way as coupling balls and towing brackets described in 3.1 of this annex. |
| --- | --- |

3.3.3.1.

Centre axle trailer masses up to and including 3,5 tonnes:

Drawbar couplings for use with centre axle trailers up to and including a mass of 3,5 tonnes shall be tested in the same way as coupling balls and towing brackets described in 3.1 of this annex.

| 3.3.3.2. | Centre axle trailer masses exceeding 3,5 tonnes:
  The test forces are applied to the specimen in both horizontal and vertical directions in an asynchronous endurance test. The horizontal line of action shall be equivalent to being parallel to the ground and along the longitudinal median plane of the towing vehicle and pass through the centre of the coupling pin. The vertical line of action shall be perpendicular to the horizontal line of action and shall act along the longitudinal centre line of the coupling pin.
  The fixing arrangements for the drawbar coupling and the drawbar eye on the test rig shall be those intended for its attachment to the vehicle in accordance with the manufacturer's fitting instructions.
  The following test forces shall be applied:
  Table 14
  Test forces







  Test Force | Mean value (kN) | Amplitude (kN) |
| --- | --- | --- | --- |
| Horizontal Force | 0 | ±0,6 Dc (see note) |
| Vertical Force | S x g/1 000 | ±0,6 V (see note) |
| Note: In the case of Class T dedicated drawbar couplings these values shall be reduced to ±0,5Dc and ±0,5V. |

3.3.3.2.

Centre axle trailer masses exceeding 3,5 tonnes:

The test forces are applied to the specimen in both horizontal and vertical directions in an asynchronous endurance test. The horizontal line of action shall be equivalent to being parallel to the ground and along the longitudinal median plane of the towing vehicle and pass through the centre of the coupling pin. The vertical line of action shall be perpendicular to the horizontal line of action and shall act along the longitudinal centre line of the coupling pin.

The fixing arrangements for the drawbar coupling and the drawbar eye on the test rig shall be those intended for its attachment to the vehicle in accordance with the manufacturer's fitting instructions.

The following test forces shall be applied:

Table 14

Test forces

Test Force

Mean value (kN)

Amplitude (kN)

Horizontal Force

0

±0,6 Dc (see note)

Vertical Force

S x g/1 000

±0,6 V (see note)

Note: In the case of Class T dedicated drawbar couplings these values shall be reduced to ±0,5Dc and ±0,5V.

The vertical and the horizontal components shall be sinusoidal in shape and shall be applied asynchronously, where the difference of their frequencies shall be between 1 per cent and 3 per cent.

| 3.3.4. | Static test on coupling pin locking device
  With drawbar couplings it is also necessary to test the closure and any locking devices by means of a static force of 0,25 D acting in the direction of opening. The test shall not cause the closure to open and it shall not cause any damage. A test force of 0,1 D is sufficient in the case of cylindrical coupling pins. |
| --- | --- |

3.3.4.

Static test on coupling pin locking device

With drawbar couplings it is also necessary to test the closure and any locking devices by means of a static force of 0,25 D acting in the direction of opening. The test shall not cause the closure to open and it shall not cause any damage. A test force of 0,1 D is sufficient in the case of cylindrical coupling pins.

| 3.4. | Drawbar eyes |
| --- | --- |

3.4.

Drawbar eyes

| 3.4.1. | Drawbar eyes shall be subjected to the same dynamic testing as drawbar couplings. Drawbar eyes used solely for trailers having hinged drawbars allowing free vertical movement shall be subjected to an alternating force as described in paragraph 3.3.2. Drawbar eyes also intended for use on centre axle trailers shall be tested in the same way as ball coupling heads (paragraph 3.2) for trailer masses C up to and including 3,5 tonnes and in the same way as drawbar couplings (paragraph 3.3.3.2.) for centre axle trailers with a mass, C, exceeding 3,5 tonnes. |
| --- | --- |

3.4.1.

Drawbar eyes shall be subjected to the same dynamic testing as drawbar couplings. Drawbar eyes used solely for trailers having hinged drawbars allowing free vertical movement shall be subjected to an alternating force as described in paragraph 3.3.2. Drawbar eyes also intended for use on centre axle trailers shall be tested in the same way as ball coupling heads (paragraph 3.2) for trailer masses C up to and including 3,5 tonnes and in the same way as drawbar couplings (paragraph 3.3.3.2.) for centre axle trailers with a mass, C, exceeding 3,5 tonnes.

| 3.4.2. | Toroidal eyes of Class L shall be tested in the same manner as standard drawbar eyes. |
| --- | --- |

3.4.2.

Toroidal eyes of Class L shall be tested in the same manner as standard drawbar eyes.

| 3.4.3. | The testing of drawbar eyes shall be conducted in such a manner that the alternating force also acts on the parts used for attaching the drawbar eye to the drawbar. All flexible intermediate components shall be clamped. |
| --- | --- |

3.4.3.

The testing of drawbar eyes shall be conducted in such a manner that the alternating force also acts on the parts used for attaching the drawbar eye to the drawbar. All flexible intermediate components shall be clamped.

| 3.5. | Hook type couplings |
| --- | --- |

3.5.

Hook type couplings

| 3.5.1. | Class K hook type couplings shall satisfy the dynamic test given in paragraph 3.5.2 of this annex. |
| --- | --- |

3.5.1.

Class K hook type couplings shall satisfy the dynamic test given in paragraph 3.5.2 of this annex.

| 3.5.2. | Dynamic test: |
| --- | --- |

3.5.2.

Dynamic test:

| 3.5.2.1. | The dynamic test shall be a pulsating test using a Class L toroidal eye and with the coupling mounted as it would be on a vehicle and with all of the necessary parts for vehicle installation. However, any flexible components may be neutralised with the agreement of the type approval authority or technical service; |
| --- | --- |

3.5.2.1.

The dynamic test shall be a pulsating test using a Class L toroidal eye and with the coupling mounted as it would be on a vehicle and with all of the necessary parts for vehicle installation. However, any flexible components may be neutralised with the agreement of the type approval authority or technical service;

| 3.5.2.2. | For hook type couplings intended for use with hinged drawbar trailers, where the imposed vertical load on the coupling, S, is zero, the test force shall be applied in a horizontal direction simulating a tensile force on the hook and varying between 0,05 D and 1,00 D; |
| --- | --- |

3.5.2.2.

For hook type couplings intended for use with hinged drawbar trailers, where the imposed vertical load on the coupling, S, is zero, the test force shall be applied in a horizontal direction simulating a tensile force on the hook and varying between 0,05 D and 1,00 D;

| 3.5.2.3. | For hook type couplings intended for use with centre axle trailers the test force shall represent the resultant of the horizontal and vertical forces on the coupling and shall be applied along an angle, -α, that is, from top front to bottom rear (see Figure 21), and equivalent to the calculated angle of the resultant between the horizontal and vertical forces on the coupling.
  The force, Fhs res shall be calculated as:

  Fhs res
  = sq . rt(Fh

  2 + Fs

  2) ,
  where Fh
  = Dc
  and Fs
  = (9,81S)/1 000 + 0,8V |
| --- | --- |

3.5.2.3.

For hook type couplings intended for use with centre axle trailers the test force shall represent the resultant of the horizontal and vertical forces on the coupling and shall be applied along an angle, -α, that is, from top front to bottom rear (see Figure 21), and equivalent to the calculated angle of the resultant between the horizontal and vertical forces on the coupling.

The force, Fhs res shall be calculated as:

Fhs res
  = sq . rt(Fh

  2 + Fs

  2) ,

where Fh
  = Dc
  and Fs
  = (9,81S)/1 000 + 0,8V

| 3.5.2.4. | The applied force shall vary between and . 0,05Fhs res
  1,00Fhs res |
| --- | --- |

3.5.2.4.

The applied force shall vary between and . 0,05Fhs res
  1,00Fhs res

| 3.5.3. | Static test on coupling locking device With hook type couplings it is also necessary to test the closure and any locking devices by means of a static force of 0,25 D acting in the direction of opening. The test shall not cause the closure to open and it shall not cause any damage. |
| --- | --- |

3.5.3.

Static test on coupling locking device With hook type couplings it is also necessary to test the closure and any locking devices by means of a static force of 0,25 D acting in the direction of opening. The test shall not cause the closure to open and it shall not cause any damage.

| 3.6. | Drawbars |
| --- | --- |

3.6.

Drawbars

| 3.6.1. | Drawbars shall be tested in the same way as drawbar eyes (see paragraph 3.4.). The type approval authority or technical service may waive an endurance test if the simple design of a component makes a theoretical check of its strength possible. The design forces for the theoretical verification of the drawbar of centre axle trailers with a mass, C, of up to and including 3,5 tonnes shall be taken from ISO 7641/1: 1983. The design forces for the theoretical verification of drawbars for centre axle trailers having a mass, C, over 3,5 tonnes shall be calculated as follows:
  Fsp = (g × S/1 000) + V
  where the force amplitude V is that given in paragraph 2.11.4 of this Regulation.
  The permissible stresses based on the design masses for trailers having a total mass, C, over 3,5 tonnes shall be in accordance with paragraph 5.3 of ISO 7641/1: 1983. For bent drawbars (e.g. swan neck) and for the drawbars of full trailers, the horizontal force component Fhp = 1,0 × D shall be taken into consideration. |
| --- | --- |

3.6.1.

Drawbars shall be tested in the same way as drawbar eyes (see paragraph 3.4.). The type approval authority or technical service may waive an endurance test if the simple design of a component makes a theoretical check of its strength possible. The design forces for the theoretical verification of the drawbar of centre axle trailers with a mass, C, of up to and including 3,5 tonnes shall be taken from ISO 7641/1: 1983. The design forces for the theoretical verification of drawbars for centre axle trailers having a mass, C, over 3,5 tonnes shall be calculated as follows:

Fsp = (g × S/1 000) + V

where the force amplitude V is that given in paragraph 2.11.4 of this Regulation.

The permissible stresses based on the design masses for trailers having a total mass, C, over 3,5 tonnes shall be in accordance with paragraph 5.3 of ISO 7641/1: 1983. For bent drawbars (e.g. swan neck) and for the drawbars of full trailers, the horizontal force component Fhp = 1,0 × D shall be taken into consideration.

| 3.6.2. | For drawbars for full trailers with free movement in the vertical plane, in addition to the endurance test or theoretical verification of strength, the resistance to buckling shall be verified either by a theoretical calculation with a design force of 3,0 × D or by a buckling test with a force of 3,0 × D. The permissible stresses in the case of calculation shall be in accordance with paragraph 5.3 of ISO 7641/1: 1983. |
| --- | --- |

3.6.2.

For drawbars for full trailers with free movement in the vertical plane, in addition to the endurance test or theoretical verification of strength, the resistance to buckling shall be verified either by a theoretical calculation with a design force of 3,0 × D or by a buckling test with a force of 3,0 × D. The permissible stresses in the case of calculation shall be in accordance with paragraph 5.3 of ISO 7641/1: 1983.

| 3.6.3. | In the case of steered axles, the resistance to bending shall be verified by theoretical calculations or by a bending test. A horizontal, lateral static force shall be applied in the centre of the coupling point. The magnitude of this force shall be chosen so that a moment of 0,6 × Av × g (kNm) is exerted about the front axle centre. The permissible stresses shall be in accordance with paragraph 5.3 of ISO 7641/1: 1983.
  However, in the case where the steered axles form a twin, tandem, axle front carriage (steered bogie) the moment shall be increased to 0,95 × Av × g (kNm) |
| --- | --- |

3.6.3.

In the case of steered axles, the resistance to bending shall be verified by theoretical calculations or by a bending test. A horizontal, lateral static force shall be applied in the centre of the coupling point. The magnitude of this force shall be chosen so that a moment of 0,6 × Av × g (kNm) is exerted about the front axle centre. The permissible stresses shall be in accordance with paragraph 5.3 of ISO 7641/1: 1983.

However, in the case where the steered axles form a twin, tandem, axle front carriage (steered bogie) the moment shall be increased to 0,95 × Av × g (kNm)

| 3.7. | Fifth wheel couplings |
| --- | --- |

3.7.

Fifth wheel couplings

| 3.7.1. | The basic strength tests are a dynamic test and a static test (lifting test). Fifth wheel couplings intended for the positive steering of semitrailers shall be subject to an additional static test (bending test). For the purpose of the tests the fifth wheel coupling shall be equipped with all the fixings needed to attach it to the vehicle. The method of mounting shall be identical to that employed on the vehicle itself. It is not permissible to use a calculation method as an alternative to physical testing. |
| --- | --- |

3.7.1.

The basic strength tests are a dynamic test and a static test (lifting test). Fifth wheel couplings intended for the positive steering of semitrailers shall be subject to an additional static test (bending test). For the purpose of the tests the fifth wheel coupling shall be equipped with all the fixings needed to attach it to the vehicle. The method of mounting shall be identical to that employed on the vehicle itself. It is not permissible to use a calculation method as an alternative to physical testing.

| 3.7.2. | Static tests |
| --- | --- |

3.7.2.

Static tests

| 3.7.2.1. | Standard fifth wheel couplings designed for a steering wedge or similar device for the positive steering of semitrailers (see paragraph 2.7 of this Regulation) shall be tested for adequate strength by means of a static bending test within the working range of the steering device with the simultaneous application of fifth wheel load. The maximum permitted imposed vertical load, U, for the fifth wheel shall be applied vertically to the coupling in its operating position by means of a rigid plate of sufficient size to cover the coupling completely.
  The resultant of the applied load shall pass through the centre of the horizontal joint of the fifth wheel coupling.
  Simultaneously, a horizontal lateral force, representing the force needed for positive steering of the semitrailer, shall be applied to the flanks of the guide for the coupling pin. The magnitude of this force and the direction in which it acts shall be chosen so that a moment of 0,75m × D is exerted about the centre of the coupling pin by means of a force acting on a lever arm 0,5 m ± 0,1 m long. Permanent, plastic deformation up to 0,5 per cent of all nominal dimensions is permitted. There shall not be any cracking. |
| --- | --- |

3.7.2.1.

Standard fifth wheel couplings designed for a steering wedge or similar device for the positive steering of semitrailers (see paragraph 2.7 of this Regulation) shall be tested for adequate strength by means of a static bending test within the working range of the steering device with the simultaneous application of fifth wheel load. The maximum permitted imposed vertical load, U, for the fifth wheel shall be applied vertically to the coupling in its operating position by means of a rigid plate of sufficient size to cover the coupling completely.

The resultant of the applied load shall pass through the centre of the horizontal joint of the fifth wheel coupling.

Simultaneously, a horizontal lateral force, representing the force needed for positive steering of the semitrailer, shall be applied to the flanks of the guide for the coupling pin. The magnitude of this force and the direction in which it acts shall be chosen so that a moment of 0,75m × D is exerted about the centre of the coupling pin by means of a force acting on a lever arm 0,5 m ± 0,1 m long. Permanent, plastic deformation up to 0,5 per cent of all nominal dimensions is permitted. There shall not be any cracking.

| 3.7.2.2. | A static lifting test shall be performed on all fifth wheel couplings. Up to a lifting force of Fa = g.U there shall not be any major permanent bending of the coupling plate over more than 0,2 per cent of its width.
  In the case of Class G50 standard fifth wheel couplings and comparable couplings for the same coupling pin diameter, there shall not be any separation of the coupling pin from the coupling with a lifting force of Fa = g × 2,5 U. In the case of non‐standard couplings using a pin diameter greater than 50 mm, for example 90 mm pin diameter couplings, the lifting force shall be: Fa = g × 1,6 U with a minimum value of 500 kN.
  The force shall be applied by means of a lever bearing on the coupling plate at one end and being raised at the other end at a distance of 1,0 to 1,5 m from the centre of the coupling pin — see Figure 24.
  The lever arm shall be at 90o to the direction of entry of the coupling pin into the coupling. If the worst case is obvious, this worst case has to be tested. If the worst case is not easy to determine, the type approval authority or technical service shall decide which side to test. Only one test is necessary. |
| --- | --- |

3.7.2.2.

A static lifting test shall be performed on all fifth wheel couplings. Up to a lifting force of Fa = g.U there shall not be any major permanent bending of the coupling plate over more than 0,2 per cent of its width.

In the case of Class G50 standard fifth wheel couplings and comparable couplings for the same coupling pin diameter, there shall not be any separation of the coupling pin from the coupling with a lifting force of Fa = g × 2,5 U. In the case of non‐standard couplings using a pin diameter greater than 50 mm, for example 90 mm pin diameter couplings, the lifting force shall be: Fa = g × 1,6 U with a minimum value of 500 kN.

The force shall be applied by means of a lever bearing on the coupling plate at one end and being raised at the other end at a distance of 1,0 to 1,5 m from the centre of the coupling pin — see Figure 24.

The lever arm shall be at 90o to the direction of entry of the coupling pin into the coupling. If the worst case is obvious, this worst case has to be tested. If the worst case is not easy to determine, the type approval authority or technical service shall decide which side to test. Only one test is necessary.

Figure 24

Lifting test on fifth wheel couplings

Image

| 3.7.3. | Dynamic test
  The fifth wheel coupling shall be subjected to alternating stress on a test rig (asynchronous dynamic test) with horizontal alternating and vertical pulsating forces acting simultaneously. |
| --- | --- |

3.7.3.

Dynamic test

The fifth wheel coupling shall be subjected to alternating stress on a test rig (asynchronous dynamic test) with horizontal alternating and vertical pulsating forces acting simultaneously.

| 3.7.3.1. | In the case of fifth wheel couplings not intended for the positive steering of semitrailers, the following forces shall be used:






  Horizontal: | Fhw = ±0,6 × D |
| --- | --- | --- |
| Vertical: | Fso = g × 1,2 U
  Fsu = g × 0,4 U |

3.7.3.1.

In the case of fifth wheel couplings not intended for the positive steering of semitrailers, the following forces shall be used:

Horizontal:

Fhw = ±0,6 × D

Vertical:

Fso = g × 1,2 U

Fsu = g × 0,4 U

These two forces shall be applied in the longitudinal median plane of the vehicle with the lines of action of both forces Fso and Fsu passing through the centre of the joint of the coupling.

The vertical force Fs alternates between the limits +g × 1,2 U and +g × 0,4 U and the horizontal force between ±0,6 D.

| 3.7.3.2. | In the case of fifth wheel couplings intended for the positive steering of semitrailers the following forces shall be used:
  Horizontal: Fhw = ±0,675 D
  Vertical: Fso and Fsu as in paragraph 3.7.3.1.
  The lines of action of the forces are as given in paragraph 3.7.3.1. |
| --- | --- |

3.7.3.2.

In the case of fifth wheel couplings intended for the positive steering of semitrailers the following forces shall be used:

Horizontal: Fhw = ±0,675 D

Vertical: Fso and Fsu as in paragraph 3.7.3.1.

The lines of action of the forces are as given in paragraph 3.7.3.1.

| 3.7.3.3. | For the dynamic test of fifth wheel couplings, a suitable lubricating material shall be placed between the coupling plate and the trailer plate so that the maximum coefficient of friction, μ ≤ 0,15. |
| --- | --- |

3.7.3.3.

For the dynamic test of fifth wheel couplings, a suitable lubricating material shall be placed between the coupling plate and the trailer plate so that the maximum coefficient of friction, μ ≤ 0,15.

| 3.8. | Mounting plates for fifth wheel couplings
  The dynamic test for fifth wheel couplings described in paragraph 3.7.3 and the static tests described in paragraph 3.7.2 shall also be applied to mounting plates. With mounting plates, it is sufficient to perform the lifting test on one side only. The test shall be based on the maximum designated installation height for the coupling, the maximum designated width and the minimum designated length of the mounting plate design. It is not necessary to carry out this test if the mounting plate in question is identical to one which has already undergone this test except that it is narrower and/or longer and the total height is lower. It is not permissible to use a calculation method as an alternative to physical testing. |
| --- | --- |

3.8.

Mounting plates for fifth wheel couplings

The dynamic test for fifth wheel couplings described in paragraph 3.7.3 and the static tests described in paragraph 3.7.2 shall also be applied to mounting plates. With mounting plates, it is sufficient to perform the lifting test on one side only. The test shall be based on the maximum designated installation height for the coupling, the maximum designated width and the minimum designated length of the mounting plate design. It is not necessary to carry out this test if the mounting plate in question is identical to one which has already undergone this test except that it is narrower and/or longer and the total height is lower. It is not permissible to use a calculation method as an alternative to physical testing.

| 3.9. | Fifth wheel coupling pins of semitrailers |
| --- | --- |

3.9.

Fifth wheel coupling pins of semitrailers

| 3.9.1. | A dynamic test with alternating stress shall be performed on a sample mounted on a test rig. The testing of the coupling pin shall not be combined with the testing of the fifth wheel coupling. The test shall be conducted so that the force is also applied to the fixings needed for attaching the coupling pin to the semitrailer. It is not permissible to use a calculation method as an alternative to physical testing. |
| --- | --- |

3.9.1.

A dynamic test with alternating stress shall be performed on a sample mounted on a test rig. The testing of the coupling pin shall not be combined with the testing of the fifth wheel coupling. The test shall be conducted so that the force is also applied to the fixings needed for attaching the coupling pin to the semitrailer. It is not permissible to use a calculation method as an alternative to physical testing.

| 3.9.2. | A dynamic test with an alternating horizontal force of Fhw = ±0,6 D shall be applied to the coupling pin in the operating position.
  The line of action of the force shall pass through the centre of the smallest diameter of the cylindrical part of the coupling pin having a diameter of 50,8 mm for Class H50 (see annex 5, Figure 18). |
| --- | --- |

3.9.2.

A dynamic test with an alternating horizontal force of Fhw = ±0,6 D shall be applied to the coupling pin in the operating position.

The line of action of the force shall pass through the centre of the smallest diameter of the cylindrical part of the coupling pin having a diameter of 50,8 mm for Class H50 (see annex 5, Figure 18).

ANNEX 7

INSTALLATION AND SPECIAL REQUIREMENTS

1.   INSTALLATION AND SPECIAL REQUIREMENTS

| 1.1. | Attachment of coupling balls and towing brackets |
| --- | --- |

1.1.

Attachment of coupling balls and towing brackets

| 1.1.1. | Coupling balls and towing brackets shall be attached to vehicles of categories M1, M2 (below 3,5 t maximum permissible mass) and N1
   (1) in a manner which conforms to the clearance and height dimensions given in Figure 25. The height shall be measured at the vehicle loading conditions given in appendix 1 to this annex.
  The height requirement shall not apply in the case of category G off‐road vehicles as defined in annex 7 of the Consolidated Resolution on the Construction of Vehicles (R.E.3)(document TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2). |
| --- | --- |

1.1.1.

Coupling balls and towing brackets shall be attached to vehicles of categories M1, M2 (below 3,5 t maximum permissible mass) and N1
   (1) in a manner which conforms to the clearance and height dimensions given in Figure 25. The height shall be measured at the vehicle loading conditions given in appendix 1 to this annex.

The height requirement shall not apply in the case of category G off‐road vehicles as defined in annex 7 of the Consolidated Resolution on the Construction of Vehicles (R.E.3)(document TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

| 1.1.1.1. | The clearance space shown in Figures 25a and 25b may be occupied by non‐demountable equipment, such as a spare wheel, provided that the distance from the centre of the ball to a vertical plane at the extreme rearmost point of the equipment does not exceed 300 mm. The equipment shall be mounted to allow adequate access for coupling and uncoupling without risk of injury to the user and without affecting articulation of the coupling. |
| --- | --- |

1.1.1.1.

The clearance space shown in Figures 25a and 25b may be occupied by non‐demountable equipment, such as a spare wheel, provided that the distance from the centre of the ball to a vertical plane at the extreme rearmost point of the equipment does not exceed 300 mm. The equipment shall be mounted to allow adequate access for coupling and uncoupling without risk of injury to the user and without affecting articulation of the coupling.

| 1.1.2. | For coupling balls and towing brackets the vehicle manufacturer shall supply mounting instructions and state whether any reinforcement of the fixing area is necessary. |
| --- | --- |

1.1.2.

For coupling balls and towing brackets the vehicle manufacturer shall supply mounting instructions and state whether any reinforcement of the fixing area is necessary.

| 1.1.3. | It shall be possible to couple and uncouple ball couplings when the longitudinal axis of the ball coupling in relation to the centre line of the coupling ball and mounting:
  is rotated horizontally 60o to right or left, (β = 60o, see Figure 25);
  is rotated vertically 10o up or down (α = 10o, see Figure 25);
  is rotated axially 10o to right or left. |
| --- | --- |

1.1.3.

It shall be possible to couple and uncouple ball couplings when the longitudinal axis of the ball coupling in relation to the centre line of the coupling ball and mounting:

is rotated horizontally 60o to right or left, (β = 60o, see Figure 25);

is rotated vertically 10o up or down (α = 10o, see Figure 25);

is rotated axially 10o to right or left.

Figure 25(a)

Clearance space for, and height of, coupling ball — side view

Image

Figure 25(b)

Clearance space for coupling ball — plan view

Image

| 1.1.4. | When the trailer is not coupled to the towing vehicle, the mounted towing bracket and coupling ball shall not obscure the mounting space provided for the rear registration plate or affect the visibility of the rear registration/licence plate of the towing vehicle. If the coupling ball or other items do obscure the rear registration plate they shall be removable or repositionable without the use of tools except, for example, an easily operated (i.e. an effort not exceeding 20 Nm) release key which is carried in the vehicle. |
| --- | --- |

1.1.4.

When the trailer is not coupled to the towing vehicle, the mounted towing bracket and coupling ball shall not obscure the mounting space provided for the rear registration plate or affect the visibility of the rear registration/licence plate of the towing vehicle. If the coupling ball or other items do obscure the rear registration plate they shall be removable or repositionable without the use of tools except, for example, an easily operated (i.e. an effort not exceeding 20 Nm) release key which is carried in the vehicle.

| 1.2. | Attachment of coupling heads |
| --- | --- |

1.2.

Attachment of coupling heads

| 1.2.1. | Class B coupling heads are permitted for trailers of maximum mass up to and including 3,5 tonnes. With the trailer horizontal and carrying the maximum permitted axle load, coupling heads shall be fitted so that the centre line of the spherical area into which the ball fits is 430 ±35 mm above the horizontal plane on which the wheels of the trailer rest.
  In the case of caravans and goods trailers, the horizontal position is regarded as when the floor or loading surface is horizontal. In the case of trailers without such a reference surface (e.g. boat trailers or similar) the trailer manufacturer shall give an appropriate reference line defining the horizontal position. The height requirement shall apply only to trailers intended to be attached to vehicles mentioned in paragraph 1.1.1. of this annex.
  In all cases the horizontal position shall be determined to within ±1o. |
| --- | --- |

1.2.1.

Class B coupling heads are permitted for trailers of maximum mass up to and including 3,5 tonnes. With the trailer horizontal and carrying the maximum permitted axle load, coupling heads shall be fitted so that the centre line of the spherical area into which the ball fits is 430 ±35 mm above the horizontal plane on which the wheels of the trailer rest.

In the case of caravans and goods trailers, the horizontal position is regarded as when the floor or loading surface is horizontal. In the case of trailers without such a reference surface (e.g. boat trailers or similar) the trailer manufacturer shall give an appropriate reference line defining the horizontal position. The height requirement shall apply only to trailers intended to be attached to vehicles mentioned in paragraph 1.1.1. of this annex.

In all cases the horizontal position shall be determined to within ±1o.

| 1.2.2. | It shall be possible to operate the coupling heads safely within the free space of the coupling ball given in Figures 25a and 25b, up to angles of α = 25o and β = 60o. |
| --- | --- |

1.2.2.

It shall be possible to operate the coupling heads safely within the free space of the coupling ball given in Figures 25a and 25b, up to angles of α = 25o and β = 60o.

| 1.3. | Attachment of drawbar couplings and mounting blocks |
| --- | --- |

1.3.

Attachment of drawbar couplings and mounting blocks

| 1.3.1. | Mounting dimensions for standard drawbar couplings:
  In the case of types of standard drawbar couplings the mounting dimensions on the vehicle given in Figure 15 and Table 10 must be met. |
| --- | --- |

1.3.1.

Mounting dimensions for standard drawbar couplings:

In the case of types of standard drawbar couplings the mounting dimensions on the vehicle given in Figure 15 and Table 10 must be met.

| 1.3.2. | Need for remote controlled couplings
  If one or more of the following requirements regarding easy and safe operation (paragraph 1.3.3.), accessibility (paragraph 1.3.5.) or clearance for the hand lever (paragraph 1.3.6.) cannot be met, a coupling with a remote control device as described in annex 5, paragraph 12.3. shall be used. |
| --- | --- |

1.3.2.

Need for remote controlled couplings

If one or more of the following requirements regarding easy and safe operation (paragraph 1.3.3.), accessibility (paragraph 1.3.5.) or clearance for the hand lever (paragraph 1.3.6.) cannot be met, a coupling with a remote control device as described in annex 5, paragraph 12.3. shall be used.

| 1.3.3. | Easy and safe coupling operation
  Drawbar couplings shall be mounted on the vehicle in such a manner that they are easy and safe to operate.
  In addition to the functions of opening (and closing, if applicable) this also includes checking the position of the indicator for the closed and locked positions of the coupling pin (by sight and touch).
  In the area in which the person operating the coupling has to stand, there shall not be any points of possible danger such as sharp edges, corners, etc. inherent in the design unless these are protected so that injury is unlikely.
  The way of escape from this area shall not be restricted or barred on either side by any objects attached to either the coupling or the vehicles.
  Any underrun protection device shall not prevent the person adopting a suitable position to operate the coupling. |
| --- | --- |

1.3.3.

Easy and safe coupling operation

Drawbar couplings shall be mounted on the vehicle in such a manner that they are easy and safe to operate.

In addition to the functions of opening (and closing, if applicable) this also includes checking the position of the indicator for the closed and locked positions of the coupling pin (by sight and touch).

In the area in which the person operating the coupling has to stand, there shall not be any points of possible danger such as sharp edges, corners, etc. inherent in the design unless these are protected so that injury is unlikely.

The way of escape from this area shall not be restricted or barred on either side by any objects attached to either the coupling or the vehicles.

Any underrun protection device shall not prevent the person adopting a suitable position to operate the coupling.

| 1.3.4. | Minimum angle for coupling up and uncoupling
  Coupling and uncoupling of the drawbar eye shall be possible when the longitudinal axis of the drawbar eye in relation to the centre line of the jaw is simultaneously rotated:
  50o horizontally to right or left;
  6o vertically up or down.
  6o axially to right or left.
  This requirement shall also apply to Class K hook type couplings. |
| --- | --- |

1.3.4.

Minimum angle for coupling up and uncoupling

Coupling and uncoupling of the drawbar eye shall be possible when the longitudinal axis of the drawbar eye in relation to the centre line of the jaw is simultaneously rotated:

50o horizontally to right or left;

6o vertically up or down.

6o axially to right or left.

This requirement shall also apply to Class K hook type couplings.

| 1.3.5. | Accessibility
  The distance between the centre of the coupling pin and the edge of the bodywork of the vehicle shall not exceed 550 mm. Where the distance exceeds 420 mm, the coupling shall be fitted with an actuation mechanism which will allow safe operation at a maximum distance of 420 mm from the outer board of the bodywork.
  The distance of 550 mm may be exceeded as follows, provided that technical necessity can be demonstrated and that easy and safe actuation of the drawbar coupling is not adversely affected:






  (i) | to a distance of up to 650 mm for vehicles with tipping bodies or rear‐mounted equipment; |
| --- | --- | --- |

1.3.5.

Accessibility

The distance between the centre of the coupling pin and the edge of the bodywork of the vehicle shall not exceed 550 mm. Where the distance exceeds 420 mm, the coupling shall be fitted with an actuation mechanism which will allow safe operation at a maximum distance of 420 mm from the outer board of the bodywork.

The distance of 550 mm may be exceeded as follows, provided that technical necessity can be demonstrated and that easy and safe actuation of the drawbar coupling is not adversely affected:

(i)

to a distance of up to 650 mm for vehicles with tipping bodies or rear‐mounted equipment;

| (ii) | to a distance of up to 1,320 mm if the unobstructed height is at least 1,150 mm; |
| --- | --- |

(ii)

to a distance of up to 1,320 mm if the unobstructed height is at least 1,150 mm;

| (iii) | in the case of car transporters with at least two loading levels when the trailer vehicle is not separated from the towing vehicle in normal transport operation. |
| --- | --- |

(iii)

in the case of car transporters with at least two loading levels when the trailer vehicle is not separated from the towing vehicle in normal transport operation.

| 1.3.6. | Clearance for the hand lever
  In order to permit safe operation of drawbar couplings there shall be adequate free space around the hand lever.
  The clearance illustrated in Figure 26 is regarded as sufficient.
  If different types of standard drawbar couplings are intended to be fitted to the vehicle, the clearance shall be such that the conditions are also satisfied for the largest size of coupling of the appropriate class given in annex 5, paragraph 3. |
| --- | --- |

1.3.6.

Clearance for the hand lever

In order to permit safe operation of drawbar couplings there shall be adequate free space around the hand lever.

The clearance illustrated in Figure 26 is regarded as sufficient.

If different types of standard drawbar couplings are intended to be fitted to the vehicle, the clearance shall be such that the conditions are also satisfied for the largest size of coupling of the appropriate class given in annex 5, paragraph 3.

Figure 26

Hand lever clearance

Image

The clearance dimensions are also applicable as appropriate for drawbar couplings having hand levers pointing downwards or of a different design.

The clearance shall also be maintained within the specified minimum angle for coupling up and uncoupling given in paragraph 1.3.4 of this annex.

| 1.3.7. | Clearance for free movement of drawbar coupling
  The drawbar coupling attached to the vehicle shall have a minimum clear gap of 10 mm from every other part of the vehicle taking into account all possible geometrical positions given in annex 5, paragraph 3.
  If different types of standard drawbar couplings are intended to be fitted to the vehicle type, the clearance shall be such that the conditions are also satisfied for the largest possible coupling of the appropriate class stated in annex 5, paragraph 3. |
| --- | --- |

1.3.7.

Clearance for free movement of drawbar coupling

The drawbar coupling attached to the vehicle shall have a minimum clear gap of 10 mm from every other part of the vehicle taking into account all possible geometrical positions given in annex 5, paragraph 3.

If different types of standard drawbar couplings are intended to be fitted to the vehicle type, the clearance shall be such that the conditions are also satisfied for the largest possible coupling of the appropriate class stated in annex 5, paragraph 3.

| 1.3.8. | Acceptability of drawbar couplings with a special joint for vertical rotation — see annex 5, paragraph 3.4.
  Couplings having a cylindrical pin and which achieve vertical rotation for the coupled drawbar eye by means of a special joint will only be permitted when technical necessity can be demonstrated. This may be the case, for example, on rear tippers when the coupling head shall be hinged, or with the couplings of heavy transporters when for strength reasons the use of a cylindrical coupling pin is necessary. |
| --- | --- |

1.3.8.

Acceptability of drawbar couplings with a special joint for vertical rotation — see annex 5, paragraph 3.4.

Couplings having a cylindrical pin and which achieve vertical rotation for the coupled drawbar eye by means of a special joint will only be permitted when technical necessity can be demonstrated. This may be the case, for example, on rear tippers when the coupling head shall be hinged, or with the couplings of heavy transporters when for strength reasons the use of a cylindrical coupling pin is necessary.

| 1.4. | Attachment of drawbar eyes and drawbars on trailers. |
| --- | --- |

1.4.

Attachment of drawbar eyes and drawbars on trailers.

| 1.4.1. | Drawbars for centre axle trailers shall have a support device which is adjustable in height if bearing mass at the drawbar eye on the trailer exceeds 50 kg, when the trailer is uniformly loaded to its technically permissible maximum mass. |
| --- | --- |

1.4.1.

Drawbars for centre axle trailers shall have a support device which is adjustable in height if bearing mass at the drawbar eye on the trailer exceeds 50 kg, when the trailer is uniformly loaded to its technically permissible maximum mass.

| 1.4.2. | When attaching drawbar eyes and drawbar to centre‐axle trailers with a maximum mass, C, of more than 3,5 tonnes and more than one axle, the trailers shall be equipped with device for axle load sharing. |
| --- | --- |

1.4.2.

When attaching drawbar eyes and drawbar to centre‐axle trailers with a maximum mass, C, of more than 3,5 tonnes and more than one axle, the trailers shall be equipped with device for axle load sharing.

| 1.4.3. | Hinged drawbars shall be clear of the ground. They shall not fall below a height of 200 mm from the ground when released from the horizontal position. See also annex 5, paragraphs 5.3 and 5.4. |
| --- | --- |

1.4.3.

Hinged drawbars shall be clear of the ground. They shall not fall below a height of 200 mm from the ground when released from the horizontal position. See also annex 5, paragraphs 5.3 and 5.4.

| 1.5. | Attachment of fifth wheel couplings, mounting plates and coupling pins on vehicles. |
| --- | --- |

1.5.

Attachment of fifth wheel couplings, mounting plates and coupling pins on vehicles.

| 1.5.1. | Class G50 fifth wheel couplings shall not be mounted directly on the vehicle frame unless permitted by the vehicle manufacturer. They shall be fixed to the frame by means of a mounting plate and the installation instructions provided by the vehicle manufacturer and coupling manufacturer shall be followed. |
| --- | --- |

1.5.1.

Class G50 fifth wheel couplings shall not be mounted directly on the vehicle frame unless permitted by the vehicle manufacturer. They shall be fixed to the frame by means of a mounting plate and the installation instructions provided by the vehicle manufacturer and coupling manufacturer shall be followed.

| 1.5.2. | Semitrailers shall be equipped with landing gear or any other equipment which allows uncoupling and parking of the semitrailer. If semitrailers are equipped so that the connection of the coupling devices, the electrical systems and braking systems can be effected automatically, the trailer shall have landing gear which retracts from the ground automatically after the semitrailer has been coupled up.
  These requirements shall not apply in the case of semitrailers designed for special operations where they are normally only separated in a workshop or when loading and unloading in specifically designed operating areas. |
| --- | --- |

1.5.2.

Semitrailers shall be equipped with landing gear or any other equipment which allows uncoupling and parking of the semitrailer. If semitrailers are equipped so that the connection of the coupling devices, the electrical systems and braking systems can be effected automatically, the trailer shall have landing gear which retracts from the ground automatically after the semitrailer has been coupled up.

These requirements shall not apply in the case of semitrailers designed for special operations where they are normally only separated in a workshop or when loading and unloading in specifically designed operating areas.

| 1.5.3. | The fixing of the fifth wheel coupling pin to the mounting plate on the semitrailer shall be as instructed by the vehicle manufacturer or the manufacturer of the fifth wheel coupling pin. |
| --- | --- |

1.5.3.

The fixing of the fifth wheel coupling pin to the mounting plate on the semitrailer shall be as instructed by the vehicle manufacturer or the manufacturer of the fifth wheel coupling pin.

| 1.5.4. | If a semitrailer is equipped with a steering wedge it shall meet the requirements as described in annex 5, paragraph 7.8. |
| --- | --- |

1.5.4.

If a semitrailer is equipped with a steering wedge it shall meet the requirements as described in annex 5, paragraph 7.8.

2.   REMOTE INDICATION AND CONTROL

| 2.1. | When installing remote indication and control devices any relevant requirements given in annex 5, paragraph 12 shall be taken into account. |
| --- | --- |

2.1.

When installing remote indication and control devices any relevant requirements given in annex 5, paragraph 12 shall be taken into account.

---

(1)  See definitions in Regulation No 13 annexed to the 1958 Agreement concerning the Adoption of Uniform Technical Prescriptions for Wheeled Vehicles, Equipment and Parts which can be Fitted and/or be Used on Wheeled Vehicles and the Conditions for Reciprocal Recognition of these Prescriptions. The definition is also contained in annex 7 of the Consolidated Resolution on the Construction of Vehicles (R.E.3) (document TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

ANNEX 7

Appendix 1

LOADING CONDITIONS FOR MEASUREMENT OF COUPLING BALL HEIGHT

| 1. | The height shall be as specified in annex 7, paragraph 1.1.1. |
| --- | --- |

1.

The height shall be as specified in annex 7, paragraph 1.1.1.

| 2. | In the case of M1 category vehicles (1) the vehicle mass at which this height shall be measured shall be declared by the vehicle manufacturer and shall be given in the Communication form (annex 2). The mass shall be either the maximum permissible mass, distributed between the axles as declared by the vehicle manufacturer or the mass given by loading the vehicle in accordance with paragraph 2.1 of this appendix. |
| --- | --- |

2.

In the case of M1 category vehicles (1) the vehicle mass at which this height shall be measured shall be declared by the vehicle manufacturer and shall be given in the Communication form (annex 2). The mass shall be either the maximum permissible mass, distributed between the axles as declared by the vehicle manufacturer or the mass given by loading the vehicle in accordance with paragraph 2.1 of this appendix.

| 2.1. | The maximum figure for the mass in running order as declared by the towing vehicle manufacturer (see paragraph 6. of the Communication form, annex 2); plus |
| --- | --- |

2.1.

The maximum figure for the mass in running order as declared by the towing vehicle manufacturer (see paragraph 6. of the Communication form, annex 2); plus

| 2.1.1. | two masses, each of 68 kg, positioned in the outer seating position of each row of seats, with the seats in the rearmost adjustable position for normal driving and travel, and with the masses located: |
| --- | --- |

2.1.1.

two masses, each of 68 kg, positioned in the outer seating position of each row of seats, with the seats in the rearmost adjustable position for normal driving and travel, and with the masses located:

| 2.1.1.1. | for original equipment coupling devices and components submitted for approval by the vehicle manufacturer, approximately at a point located at 100 mm in front of the “R” point for adjustable seats and 50 mm in front of the “R” point for other seats, the “R” point being determined according to Regulation No 14 paragraph 5.1.1.2.; or |
| --- | --- |

2.1.1.1.

for original equipment coupling devices and components submitted for approval by the vehicle manufacturer, approximately at a point located at 100 mm in front of the “R” point for adjustable seats and 50 mm in front of the “R” point for other seats, the “R” point being determined according to Regulation No 14 paragraph 5.1.1.2.; or

| 2.1.1.2. | for coupling devices and components submitted for approval by an independent manufacturer and intended for replacement market fitting, approximately at the position of a seated person; |
| --- | --- |

2.1.1.2.

for coupling devices and components submitted for approval by an independent manufacturer and intended for replacement market fitting, approximately at the position of a seated person;

| 2.1.2. | In addition, for each mass of 68 kg, an additional mass of 7 kg allowance for personal luggage shall be distributed evenly in the luggage area of the vehicle; |
| --- | --- |

2.1.2.

In addition, for each mass of 68 kg, an additional mass of 7 kg allowance for personal luggage shall be distributed evenly in the luggage area of the vehicle;

| 3. | In the case of N1 category vehicles (2), the vehicle mass at which this height shall be measured shall be: |
| --- | --- |

3.

In the case of N1 category vehicles (2), the vehicle mass at which this height shall be measured shall be:

| 3.1. | The maximum permissible mass, distributed between the axles as declared by the towing vehicle manufacturer (see paragraph 6. of the Communication form, annex 2). |
| --- | --- |

3.1.

The maximum permissible mass, distributed between the axles as declared by the towing vehicle manufacturer (see paragraph 6. of the Communication form, annex 2).

---

(1)  As defined in the Consolidated Resolution on the Construction of Vehicles (R.E.3), annex 7 (Document TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

(2)  As defined in the Consolidated Resolution on the Construction of Vehicles (R.E.3), annex 7 (Document TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

---

Oikaisuja

| 4.7.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 181/111 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 181/111

---

Oikaistaan neuvoston asetus (EY) N:o 1175/2005, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2005, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan bariumkarbonaatin tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 189, 21. heinäkuuta 2005
  )

Sivulla 17, johdanto-osan kappaleessa 20, sivulla 21, johdanto-osan kappaleessa 47 ja sivulla 22, 1 artiklan 2 kohdassa:

korvataan:

”Zaozhuang Yongli Chemical Co.”

seuraavasti:

”Zaozhuang Yongli Chemical Co. Ltd”.

---