# Az Európai Unió L 232/2006

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 232 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 49. évfolyam2006. augusztus 25. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 232

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

49. évfolyam2006. augusztus 25.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | A Tanács 1264/2006/EK rendelete (2006. augusztus 21.) az Orosz Föderációból és Ukrajnából származó szilícium-karbid behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket érintő vizsgálatok megszüntetéséről, valamint a 384/96/EK rendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti megszűnési felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból származó szilícium-karbid behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről | 1 |
| | | A Bizottság 1265/2006/EK rendelete (2006. augusztus 24.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 21 |
| | | A Bizottság 1266/2006/EK rendelete (2006. augusztus 24.) a tej és tejtermékek export-visszatérítésének megállapításáról | 23 |
| | | A Bizottság 1267/2006/EK rendelete (2006. augusztus 24.) a vajra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről az 581/2004/EK rendelet által szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében | 27 |
| | | A Bizottság 1268/2006/EK rendelete (2006. augusztus 24.) az 582/2004/EK rendeletben meghatározott folyamatos pályázati felhívás keretében a sovány tejporra vonatkozó export-visszatérítés megtagadásáról | 29 |
| | | A Bizottság 1269/2006/EK rendelete (2006. augusztus 24.) az 1898/2005/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 15. egyedi pályázati eljárás tekintetében a vaj minimális értékesítési árának megállapításáról | 30 |
| | | A Bizottság 1270/2006/EK rendelete (2006. augusztus 24.) az 1898/2005/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 15. egyedi pályázati eljárás tekintetében a tejszín, a vaj és a vajkoncentrátum közösségi piacon történő értékesítésére vonatkozó maximális támogatás megállapításáról | 32 |
| | | A Bizottság 1271/2006/EK rendelete (2006. augusztus 24.) a 796/2006/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében zajló 5. egyedi pályázati felhívásról | 34 |
| | | A Bizottság 1272/2006/EK rendelete (2006. augusztus 24.) az 1898/2005/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 15. egyedi pályázati eljárás tekintetében a vajkoncentrátum maximális támogatásának megállapításáról | 35 |
| | | A Bizottság 1273/2006/EK rendelete (2006. augusztus 24.) a vaj minimális értékesítési árának meghatározásáról a 2771/1999/EK rendeletben nevezett folyamatos pályáztatás keretében kiadott 47. egyenkénti pályázati felhívásra | 36 |
| | | A Bizottság 1274/2006/EK rendelete (2006. augusztus 24.) a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes tejtermékekre vonatkozó visszatérítési ráták rögzítéséről | 37 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

*

A Tanács 1264/2006/EK rendelete (2006. augusztus 21.) az Orosz Föderációból és Ukrajnából származó szilícium-karbid behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket érintő vizsgálatok megszüntetéséről, valamint a 384/96/EK rendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti megszűnési felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból származó szilícium-karbid behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről

1

A Bizottság 1265/2006/EK rendelete (2006. augusztus 24.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

21

A Bizottság 1266/2006/EK rendelete (2006. augusztus 24.) a tej és tejtermékek export-visszatérítésének megállapításáról

23

A Bizottság 1267/2006/EK rendelete (2006. augusztus 24.) a vajra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről az 581/2004/EK rendelet által szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében

27

A Bizottság 1268/2006/EK rendelete (2006. augusztus 24.) az 582/2004/EK rendeletben meghatározott folyamatos pályázati felhívás keretében a sovány tejporra vonatkozó export-visszatérítés megtagadásáról

29

A Bizottság 1269/2006/EK rendelete (2006. augusztus 24.) az 1898/2005/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 15. egyedi pályázati eljárás tekintetében a vaj minimális értékesítési árának megállapításáról

30

A Bizottság 1270/2006/EK rendelete (2006. augusztus 24.) az 1898/2005/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 15. egyedi pályázati eljárás tekintetében a tejszín, a vaj és a vajkoncentrátum közösségi piacon történő értékesítésére vonatkozó maximális támogatás megállapításáról

32

A Bizottság 1271/2006/EK rendelete (2006. augusztus 24.) a 796/2006/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében zajló 5. egyedi pályázati felhívásról

34

A Bizottság 1272/2006/EK rendelete (2006. augusztus 24.) az 1898/2005/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 15. egyedi pályázati eljárás tekintetében a vajkoncentrátum maximális támogatásának megállapításáról

35

A Bizottság 1273/2006/EK rendelete (2006. augusztus 24.) a vaj minimális értékesítési árának meghatározásáról a 2771/1999/EK rendeletben nevezett folyamatos pályáztatás keretében kiadott 47. egyenkénti pályázati felhívásra

36

A Bizottság 1274/2006/EK rendelete (2006. augusztus 24.) a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes tejtermékekre vonatkozó visszatérítési ráták rögzítéséről

37

| | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | Bizottság |
| | * | A Bizottság határozata (2006. augusztus 24.) 2005-ben Dániában a baromfipestis felszámolására irányuló közösségi pénzügyi hozzájárulásról
  (az értesítés a C(2006) 3805. számú dokumentummal történt) | 40 |

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

*

A Bizottság határozata (2006. augusztus 24.) 2005-ben Dániában a baromfipestis felszámolására irányuló közösségi pénzügyi hozzájárulásról
  (az értesítés a C(2006) 3805. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2006) 3805. számú dokumentummal történt)

40

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a Tálibánnal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről és a 467/2001/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 67. alkalommal történő módosításáról szóló, 2006. augusztus 9-i 1210/2006/EK bizottsági rendelethez (HL L 219., 2006.8.10.) | 42 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a Tálibánnal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről és a 467/2001/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 67. alkalommal történő módosításáról szóló, 2006. augusztus 9-i 1210/2006/EK bizottsági rendelethez (HL L 219., 2006.8.10.)

42

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 25.8.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 232/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 232/1

---

A TANÁCS 1264/2006/EK RENDELETE

(2006. augusztus 21.)

az Orosz Föderációból és Ukrajnából származó szilícium-karbid behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket érintő vizsgálatok megszüntetéséről, valamint a 384/96/EK rendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti megszűnési felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból származó szilícium-karbid behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (a továbbiakban: alaprendelet) (1) és különösen annak 11. cikke (2) és (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

1.1.   Korábbi vizsgálatok, hatályos intézkedések és folyamatban lévő vizsgálatok

| (1) | A 821/94/EK rendelettel (2) – a 2423/88/EGK rendelet (3) 14. és 15. cikke szerinti megszűnési felülvizsgálatot követően – a Tanács meghosszabbította a Kínai Népköztársaságból, Lengyelországból, az Orosz Föderációból (a továbbiakban: Oroszország) és Ukrajnából származó szilícum-karbid behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámokat. A Bizottság ugyanakkor a 94/202/EK határozattal (4) Oroszország kormányától kötelezettségvállalást fogadott el az oroszországi moszkvai székhelyű V/O Stankoimport vállalattal kapcsolatban. |
| --- | --- |

(1)

A 821/94/EK rendelettel (2) – a 2423/88/EGK rendelet (3) 14. és 15. cikke szerinti megszűnési felülvizsgálatot követően – a Tanács meghosszabbította a Kínai Népköztársaságból, Lengyelországból, az Orosz Föderációból (a továbbiakban: Oroszország) és Ukrajnából származó szilícum-karbid behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámokat. A Bizottság ugyanakkor a 94/202/EK határozattal (4) Oroszország kormányától kötelezettségvállalást fogadott el az oroszországi moszkvai székhelyű V/O Stankoimport vállalattal kapcsolatban.

| (2) | 2000 májusában az 1100/2000/EK rendelettel (5) a Tanács megszűnési felülvizsgálatot követően ismét meghosszabbította a Kínai Népköztársaságból, Oroszországból és Ukrajnából származó szilícium-karbid behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámot, és egyben a 94/202/EK döntéssel meghosszabbította az orosz kormány által az oroszországi moszkvai székhelyű V/O Stankoimport vállalattal kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalás hatályát is. |
| --- | --- |

(2)

2000 májusában az 1100/2000/EK rendelettel (5) a Tanács megszűnési felülvizsgálatot követően ismét meghosszabbította a Kínai Népköztársaságból, Oroszországból és Ukrajnából származó szilícium-karbid behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámot, és egyben a 94/202/EK döntéssel meghosszabbította az orosz kormány által az oroszországi moszkvai székhelyű V/O Stankoimport vállalattal kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalás hatályát is.

| (3) | A fenti (1) preambulumbekezdésben említett vizsgálatot, amely végleges dömpingellenes vám kivetéséhez és a vizsgálatban érintett egyes exportőrök kötelezettségvállalásainak elfogadásához vezetett, valamint a fenti (1) és (2) preambulumbekezdésben említett, 1994-ben és 2000-ben végzett megszűnési felülvizsgálatot a továbbiakban „eredeti vizsgálatokként” említjük. |
| --- | --- |

(3)

A fenti (1) preambulumbekezdésben említett vizsgálatot, amely végleges dömpingellenes vám kivetéséhez és a vizsgálatban érintett egyes exportőrök kötelezettségvállalásainak elfogadásához vezetett, valamint a fenti (1) és (2) preambulumbekezdésben említett, 1994-ben és 2000-ben végzett megszűnési felülvizsgálatot a továbbiakban „eredeti vizsgálatokként” említjük.

| (4) | 2004-ben a 991/2004/EK rendelettel a Tanács különleges kötelezettségvállalások felajánlása (a továbbiakban: bővítési kötelezettségvállalások) esetében mentességet biztosított az Európai Unióhoz 2004. május 1-jén csatlakozott új tagállamokba (a továbbiakban: EU-10) érkező behozatalra kivetendő dömpingellenes vámok alól, és felhatalmazta a Bizottságot, hogy e bővítési kötelezettségvállalásokat fogadja el. Mindezek alapján a 2004/498/EK (6) és 2004/782/EK határozatával (7) a Bizottság elfogadta az ukrán „Zaporozhsky Abrasivny Combinat” nevű exportáló termelő nyilvános részvénytársaság által felajánlott kötelezettségvállalásokat. E kötelezettség elfogadásának hatálya 2005. május 20-án lejárt. |
| --- | --- |

(4)

2004-ben a 991/2004/EK rendelettel a Tanács különleges kötelezettségvállalások felajánlása (a továbbiakban: bővítési kötelezettségvállalások) esetében mentességet biztosított az Európai Unióhoz 2004. május 1-jén csatlakozott új tagállamokba (a továbbiakban: EU-10) érkező behozatalra kivetendő dömpingellenes vámok alól, és felhatalmazta a Bizottságot, hogy e bővítési kötelezettségvállalásokat fogadja el. Mindezek alapján a 2004/498/EK (6) és 2004/782/EK határozatával (7) a Bizottság elfogadta az ukrán „Zaporozhsky Abrasivny Combinat” nevű exportáló termelő nyilvános részvénytársaság által felajánlott kötelezettségvállalásokat. E kötelezettség elfogadásának hatálya 2005. május 20-án lejárt.

| (5) | 2004 januárjában a Zaporozhsky Abrasivny Combinat ukrán exportáló termelő kérésére a Bizottság részleges időközi felülvizsgálatot (8) indított. A kérelmező azt állította, hogy a körülmények jelentős változását követően piacgazdasági elbírálásban kell részesülnie, és hogy dömpingkülönbözete jóval a hatályos intézkedések által megállapított szint alatt volt. Vizsgálatot követően azonban kiderült, hogy a vállalat nem tett eleget a piacgazdasági elbírálás odaítéléséhez szükséges kritériumoknak (a 384/96/EK tanácsi rendelet [a továbbiakban: alaprendelet] 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja), így a vizsgálatot a 779/2005/EK tanácsi rendelettel lezárták (9). |
| --- | --- |

(5)

2004 januárjában a Zaporozhsky Abrasivny Combinat ukrán exportáló termelő kérésére a Bizottság részleges időközi felülvizsgálatot (8) indított. A kérelmező azt állította, hogy a körülmények jelentős változását követően piacgazdasági elbírálásban kell részesülnie, és hogy dömpingkülönbözete jóval a hatályos intézkedések által megállapított szint alatt volt. Vizsgálatot követően azonban kiderült, hogy a vállalat nem tett eleget a piacgazdasági elbírálás odaítéléséhez szükséges kritériumoknak (a 384/96/EK tanácsi rendelet [a továbbiakban: alaprendelet] 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja), így a vizsgálatot a 779/2005/EK tanácsi rendelettel lezárták (9).

| (6) | Végül 2005. június 30-án (10) a Bizottság a teljes közösségi szilícium-karbid-termelés 100 %-át képviselő termelők nevében az Európai Vegyipari Tanács (a továbbiakban: CEFIC) által benyújtott panaszt követően a Romániából származó szilícium-karbid behozatalára vonatkozóan dömpingellenes eljárást indított. Miután azonban a CEFIC 2006. március 1-jén visszavonta a panaszt, a vizsgálatot a 2006/423/EK bizottsági határozattal (11) lezárták. |
| --- | --- |

(6)

Végül 2005. június 30-án (10) a Bizottság a teljes közösségi szilícium-karbid-termelés 100 %-át képviselő termelők nevében az Európai Vegyipari Tanács (a továbbiakban: CEFIC) által benyújtott panaszt követően a Romániából származó szilícium-karbid behozatalára vonatkozóan dömpingellenes eljárást indított. Miután azonban a CEFIC 2006. március 1-jén visszavonta a panaszt, a vizsgálatot a 2006/423/EK bizottsági határozattal (11) lezárták.

1.2.   Megszűnési felülvizsgálati kérelem

| (7) | A Kínai Népköztársaságból, Oroszországból és Ukrajnából származó szilícium-karbidra vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő megszűnéséről szóló értesítés (12) közzétételét követően, az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének értelmében 2005. február 24-én ezen intézkedések felülvizsgálatára vonatkozóan kérelem érkezett a Bizottsághoz. A Bizottsághoz ugyanakkor kérelem érkezett az Oroszországból származó érintett termék behozatalára alkalmazandó intézkedések formájának felülvizsgálatára is az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(7)

A Kínai Népköztársaságból, Oroszországból és Ukrajnából származó szilícium-karbidra vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő megszűnéséről szóló értesítés (12) közzétételét követően, az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének értelmében 2005. február 24-én ezen intézkedések felülvizsgálatára vonatkozóan kérelem érkezett a Bizottsághoz. A Bizottsághoz ugyanakkor kérelem érkezett az Oroszországból származó érintett termék behozatalára alkalmazandó intézkedések formájának felülvizsgálatára is az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdése értelmében.

| (8) | A kérelmeket az Európai Vegyipari Tanács nyújtotta be a szilícium-karbid teljes közösségi termelésének 100 %-át képviselő termelők nevében. A megszűnési felülvizsgálatra irányuló kérelem azon alapult, hogy az intézkedések megszűnése valószínűleg a dömping és a közösségi gazdasági ágazatot ért kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné. Az időközi felülvizsgálatra irányuló kérelem azon alapult, hogy az intézkedések formája nem lenne megfelelő, és nem szüntetné meg a dömping káros hatásait. |
| --- | --- |

(8)

A kérelmeket az Európai Vegyipari Tanács nyújtotta be a szilícium-karbid teljes közösségi termelésének 100 %-át képviselő termelők nevében. A megszűnési felülvizsgálatra irányuló kérelem azon alapult, hogy az intézkedések megszűnése valószínűleg a dömping és a közösségi gazdasági ágazatot ért kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné. Az időközi felülvizsgálatra irányuló kérelem azon alapult, hogy az intézkedések formája nem lenne megfelelő, és nem szüntetné meg a dömping káros hatásait.

| (9) | Miután a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése értelmében megszűnési felülvizsgálat, valamint annak 11. cikke (3) bekezdése értelmében időközi felülvizsgálat indításához, mindkét felülvizsgálatot ugyanazon a napon meg is kezdte (13). |
| --- | --- |

(9)

Miután a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése értelmében megszűnési felülvizsgálat, valamint annak 11. cikke (3) bekezdése értelmében időközi felülvizsgálat indításához, mindkét felülvizsgálatot ugyanazon a napon meg is kezdte (13).

1.3.   A vizsgálat

| (10) | A Bizottság a megszűnési és az időközi felülvizsgálat megkezdéséről az exportáló termelőket, az importőröket, a nyersanyagtermelőket, az ismert érintett felhasználókat és társulásaikat, az exportáló országok képviselőit, valamint a közösségi termelőket hivatalosan értesítette. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy véleményüket írásban ismertessék, illetve hogy meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság a megszűnési és az időközi felülvizsgálat megkezdéséről az exportáló termelőket, az importőröket, a nyersanyagtermelőket, az ismert érintett felhasználókat és társulásaikat, az exportáló országok képviselőit, valamint a közösségi termelőket hivatalosan értesítette. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy véleményüket írásban ismertessék, illetve hogy meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül.

| (11) | Tekintettel az érintett országok exportáló termelőihöz nem kapcsolódó kínai exportáló termelők és importőrök nagy számára, azt találták helyénvalónak, ha az alaprendelet 17. cikkével összhangban megvizsgálják, hogy alkalmazzanak-e mintavételt. Annak érdekében, hogy a Bizottság eldönthesse, valóban szükség van-e mintavételre, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a fent felsorolt feleket az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban felkérték, hogy a vizsgálat megindításától számított két héten belül jelentkezzenek, és bocsássák a Bizottság rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. |
| --- | --- |

(11)

Tekintettel az érintett országok exportáló termelőihöz nem kapcsolódó kínai exportáló termelők és importőrök nagy számára, azt találták helyénvalónak, ha az alaprendelet 17. cikkével összhangban megvizsgálják, hogy alkalmazzanak-e mintavételt. Annak érdekében, hogy a Bizottság eldönthesse, valóban szükség van-e mintavételre, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a fent felsorolt feleket az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban felkérték, hogy a vizsgálat megindításától számított két héten belül jelentkezzenek, és bocsássák a Bizottság rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.

| (12) | Egyik kínai exportáló termelő sem nyújtotta be a kért információkat, és egyik sem működött együtt az eljárásban. Ezért az a döntés született, hogy a kínai termelőkre vonatkozóan nincs szükség mintavételre. |
| --- | --- |

(12)

Egyik kínai exportáló termelő sem nyújtotta be a kért információkat, és egyik sem működött együtt az eljárásban. Ezért az a döntés született, hogy a kínai termelőkre vonatkozóan nincs szükség mintavételre.

| (13) | Hat egymástól független közösségi importőr nyújtotta be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat, és fejezte ki együttműködési készségét a további vizsgálat során. A fent említett hat importőrből három vállalatot választottak ki a mintavételhez. Ezek az importőrök képviselték a Közösségben az ismert importőrök legnagyobb reprezentatív behozatali mennyiségét (98 %), amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően vizsgálható volt. |
| --- | --- |

(13)

Hat egymástól független közösségi importőr nyújtotta be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat, és fejezte ki együttműködési készségét a további vizsgálat során. A fent említett hat importőrből három vállalatot választottak ki a mintavételhez. Ezek az importőrök képviselték a Közösségben az ismert importőrök legnagyobb reprezentatív behozatali mennyiségét (98 %), amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően vizsgálható volt.

| (14) | Ennélfogva a mintavételben szereplő három közösségi importőrnek, két közösségi termelőnek, 18 közösségi felhasználónak, 16 nyersanyagszállítónak és a két ismert exportáló termelőnek Ukrajnában és az Orosz Föderációban kérdőíveket küldtek. Ezenkívül felvették a kapcsolatot a lehetséges analóg országnak kiválasztott Brazília két termelőjével, és elküldték a kérdőívet nekik is. |
| --- | --- |

(14)

Ennélfogva a mintavételben szereplő három közösségi importőrnek, két közösségi termelőnek, 18 közösségi felhasználónak, 16 nyersanyagszállítónak és a két ismert exportáló termelőnek Ukrajnában és az Orosz Föderációban kérdőíveket küldtek. Ezenkívül felvették a kapcsolatot a lehetséges analóg országnak kiválasztott Brazília két termelőjével, és elküldték a kérdőívet nekik is.

| (15) | A kérdőíveket teljes egészében az érintett országokból a mintavételben szereplő három közösségi importőr, hét felhasználó, két nyersanyagszállító és két exportáló termelő, valamint az analóg országból két termelő töltötte ki. |
| --- | --- |

(15)

A kérdőíveket teljes egészében az érintett országokból a mintavételben szereplő három közösségi importőr, hét felhasználó, két nyersanyagszállító és két exportáló termelő, valamint az analóg országból két termelő töltötte ki.

| (16) | A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a vizsgálathoz szükségesnek ítélt, továbbá ellenőrző látogatásokat tett az alábbi vállalatok telephelyén: | Közösségi termelők:







  — | Kollo Silicon carbide B.V. (Hollandia), ESK-SIC GmbH (Németország), |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a vizsgálathoz szükségesnek ítélt, továbbá ellenőrző látogatásokat tett az alábbi vállalatok telephelyén:

Közösségi termelők:

—

Kollo Silicon carbide B.V. (Hollandia), ESK-SIC GmbH (Németország),

| — | Navarro SiC, S.A. (Spanyolország), |
| --- | --- |

—

Navarro SiC, S.A. (Spanyolország),

| | Termelők az exportáló országokban:







  — | JSC Zaporozhsky Abrasivny Combinat, Zaporozhsky (Ukrajna), |
| --- | --- | --- |

Termelők az exportáló országokban:

—

JSC Zaporozhsky Abrasivny Combinat, Zaporozhsky (Ukrajna),

| — | JSC Volzhsky Abrasive Combinat, Volzhsky (Oroszország), |
| --- | --- |

—

JSC Volzhsky Abrasive Combinat, Volzhsky (Oroszország),

| | Termelők az analóg országban:







  — | Saint-Gobain Materials Cerámicas Ltda, Minas Gerais (Brazília), |
| --- | --- | --- |

Termelők az analóg országban:

—

Saint-Gobain Materials Cerámicas Ltda, Minas Gerais (Brazília),

| — | Treibacher Schleifmittel Brasil Ltda, Sao Paolo (Brazília), |
| --- | --- |

—

Treibacher Schleifmittel Brasil Ltda, Sao Paolo (Brazília),

| | Közösségi importőrök:







  — | Imexco-Ullrich GmbH (Németország), |
| --- | --- | --- |

Közösségi importőrök:

—

Imexco-Ullrich GmbH (Németország),

| — | Smyris Abrasivi (Olaszország), |
| --- | --- |

—

Smyris Abrasivi (Olaszország),

| | Közösségi felhasználók:







  — | Morganite Crucible Limited (Egyesült Királyság), |
| --- | --- | --- |

Közösségi felhasználók:

—

Morganite Crucible Limited (Egyesült Királyság),

| — | TGA Ltd (Cseh Köztársaság). |
| --- | --- |

—

TGA Ltd (Cseh Köztársaság).

| (17) | A dömping és a károkozás folytatódása vagy megismétlődése valószínűségére vonatkozó vizsgálat 2004. április 1-jétől2005. március 31-ig tartott (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A károkozás folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének felmérése szempontjából jelentős tendenciák vizsgálata a 2001. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: érintett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(17)

A dömping és a károkozás folytatódása vagy megismétlődése valószínűségére vonatkozó vizsgálat 2004. április 1-jétől2005. március 31-ig tartott (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A károkozás folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének felmérése szempontjából jelentős tendenciák vizsgálata a 2001. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: érintett időszak) terjedt ki.

| (18) | Valamennyi érintett felet értesítették az alapvető tényállásról és elgondolásokról, amelyek alapján e felülvizsgálat következtetéseit levonták. Az értesítést követően kijelöltek továbbá számukra egy olyan időszakot, amelyen belül megtehették észrevételeiket. A határidő előtt beérkezett észrevéteket alaposan megvizsgálták, és amennyiben helyénvalónak ítélték, figyelembevették a megállapításokhoz. |
| --- | --- |

(18)

Valamennyi érintett felet értesítették az alapvető tényállásról és elgondolásokról, amelyek alapján e felülvizsgálat következtetéseit levonták. Az értesítést követően kijelöltek továbbá számukra egy olyan időszakot, amelyen belül megtehették észrevételeiket. A határidő előtt beérkezett észrevéteket alaposan megvizsgálták, és amennyiben helyénvalónak ítélték, figyelembevették a megállapításokhoz.

2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Az érintett termék

| (19) | Az érintett termék megegyezik a jelenleg hatályos intézkedések meghozatalához vezető eredeti vizsgálatok érintett termékével, ami a szilícium-karbid. A szilícium-karbid jelenleg a 2849 20 00 KN-kód alá sorolható. |
| --- | --- |

(19)

Az érintett termék megegyezik a jelenleg hatályos intézkedések meghozatalához vezető eredeti vizsgálatok érintett termékével, ami a szilícium-karbid. A szilícium-karbid jelenleg a 2849 20 00 KN-kód alá sorolható.

| (20) | A szilícium-karbid szilícium és koksz (vagy ásványolajkoksz) magas hőmérsékleten (2 000 °C-ig) történő felhevítésével készül. E folyamat terméke nyers szilícium-karbid, amely általában további feldolgozásra kerül, még mielőtt a végső felhasználókhoz jut. A szilícium-karbid termelési folyamata olyan, hogy a végtermék különböző szilíciumtartalmának megfelelően automatikusan különféle osztályokba sorolható. A különféle osztályok két fő csoportja: kristályos és kohászati szilícium-karbid. A kristályos szilícium-karbid jobb minőségűnek tekinthető, mert nagyobb szilíciumtartalma van. A kristályos szilícium-karbid további, fekete és zöld típusokra osztható. |
| --- | --- |

(20)

A szilícium-karbid szilícium és koksz (vagy ásványolajkoksz) magas hőmérsékleten (2 000 °C-ig) történő felhevítésével készül. E folyamat terméke nyers szilícium-karbid, amely általában további feldolgozásra kerül, még mielőtt a végső felhasználókhoz jut. A szilícium-karbid termelési folyamata olyan, hogy a végtermék különböző szilíciumtartalmának megfelelően automatikusan különféle osztályokba sorolható. A különféle osztályok két fő csoportja: kristályos és kohászati szilícium-karbid. A kristályos szilícium-karbid jobb minőségűnek tekinthető, mert nagyobb szilíciumtartalma van. A kristályos szilícium-karbid további, fekete és zöld típusokra osztható.

| (21) | A kristályos szilícium-karbidot általában csiszolószerszámok, köszörűkorongok, csúcsminőségű hőálló termékek, műszaki kerámiák gyártására, míg a kohászati szilícium-karbidot általában szilíciumhordozóként öntödei és nagyolvasztói műveletek során használják. Ahogy az előző vizsgálatok során is, mindkét osztályt egy termékhez tartozónak kell tekinteni a vizsgálat szempontjából. |
| --- | --- |

(21)

A kristályos szilícium-karbidot általában csiszolószerszámok, köszörűkorongok, csúcsminőségű hőálló termékek, műszaki kerámiák gyártására, míg a kohászati szilícium-karbidot általában szilíciumhordozóként öntödei és nagyolvasztói műveletek során használják. Ahogy az előző vizsgálatok során is, mindkét osztályt egy termékhez tartozónak kell tekinteni a vizsgálat szempontjából.

2.2.   A hasonló termék

| (22) | Az eredeti vizsgálatok megállapításait a jelenlegi vizsgálat megerősítette abban a tekintetben, hogy az érintett termék és az exportáló termelők által előállított és hazai piacaikon eladott termékek, illetve a közösségi termelők által előállított és a közösségi piacon eladott, valamint a hasonló ország termelője által előállított és a hasonló ország hazai piacán eladott termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, és ugyanaz a végső felhasználásuk, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősülnek. |
| --- | --- |

(22)

Az eredeti vizsgálatok megállapításait a jelenlegi vizsgálat megerősítette abban a tekintetben, hogy az érintett termék és az exportáló termelők által előállított és hazai piacaikon eladott termékek, illetve a közösségi termelők által előállított és a közösségi piacon eladott, valamint a hasonló ország termelője által előállított és a hasonló ország hazai piacán eladott termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, és ugyanaz a végső felhasználásuk, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősülnek.

3.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK ÉS/VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

3.1.   Előzetes megjegyzések

| (23) | Ebben a megszűnési felülvizsgálatban a két ismert ukrán, illetve orosz termelő teljes mértékben együttműködött. A (12) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően azonban a Kínai Népköztársaságból egy termelő sem jelentkezett. |
| --- | --- |

(23)

Ebben a megszűnési felülvizsgálatban a két ismert ukrán, illetve orosz termelő teljes mértékben együttműködött. A (12) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően azonban a Kínai Népköztársaságból egy termelő sem jelentkezett.

3.2.   A vizsgálati időszak alatti dömpingelt behozatal

3.2.1.   Az analóg ország

| (24) | Mivel Ukrajnát (14) és a Kínai Népköztársaságot a vizsgálati időszak alatt (és a korábbi vizsgálatok során) nem lehetett piacgazdasággal rendelkező országnak tekinteni, rendes értéket kellett megállapítani az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontja értelmében, azaz a piacgazdasággal rendelkező azon harmadik országtól származó információk alapján, ahol a terméket előállították, és a hazai piacon értékesítették. Felelevenítették továbbá, hogy az ukrán exportáló termelő nem tudta elérni, hogy piacgazdasági elbírálásban részesítsék egy olyan időközi felülvizsgálatban, amelyet közvetlenül e megszűnési felülvizsgálat előtt fejeztek be (lásd az (5) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(24)

Mivel Ukrajnát (14) és a Kínai Népköztársaságot a vizsgálati időszak alatt (és a korábbi vizsgálatok során) nem lehetett piacgazdasággal rendelkező országnak tekinteni, rendes értéket kellett megállapítani az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontja értelmében, azaz a piacgazdasággal rendelkező azon harmadik országtól származó információk alapján, ahol a terméket előállították, és a hazai piacon értékesítették. Felelevenítették továbbá, hogy az ukrán exportáló termelő nem tudta elérni, hogy piacgazdasági elbírálásban részesítsék egy olyan időközi felülvizsgálatban, amelyet közvetlenül e megszűnési felülvizsgálat előtt fejeztek be (lásd az (5) preambulumbekezdést).

| (25) | E megszűnési felülvizsgálat megkezdésénél Brazíliát irányozták elő analóg országnak, ahonnan az előállítási költségekről és a belföldi értékesítésről információt lehetne szerezni. Felelevenítették azt is, hogy Brazíliát már egy korábbi megszűnési felülvizsgálat alkalmával is analóg országként használták. |
| --- | --- |

(25)

E megszűnési felülvizsgálat megkezdésénél Brazíliát irányozták elő analóg országnak, ahonnan az előállítási költségekről és a belföldi értékesítésről információt lehetne szerezni. Felelevenítették azt is, hogy Brazíliát már egy korábbi megszűnési felülvizsgálat alkalmával is analóg országként használták.

| (26) | A vizsgálat megerősítette, hogy Brazília még mindig megfelelő analóg ország a következő okoknál fogva: |
| --- | --- |

(26)

A vizsgálat megerősítette, hogy Brazília még mindig megfelelő analóg ország a következő okoknál fogva:

| (27) | Először is, a hazai piac mérete Brazíliát reprezentatív országgá teszi a két érintett ország esetében a rendes érték megállapításához. Másodszor, Brazíliában a hazai árakat a kereslet szintjének és az egymással versenyző termelők jelenlétének megfelelően a normál piaci erőviszonyok szabják meg. Harmadszor, a Brazíliában termelt hasonló termék alapvető fizikai és kémiai tulajdonságai azonosnak tekinthetők a két érintett országból exportált termék tulajdonságaival. Végül, nem terjesztettek elő semmiféle kifogást Brazília, mint analóg ország alkalmazásával szemben. |
| --- | --- |

(27)

Először is, a hazai piac mérete Brazíliát reprezentatív országgá teszi a két érintett ország esetében a rendes érték megállapításához. Másodszor, Brazíliában a hazai árakat a kereslet szintjének és az egymással versenyző termelők jelenlétének megfelelően a normál piaci erőviszonyok szabják meg. Harmadszor, a Brazíliában termelt hasonló termék alapvető fizikai és kémiai tulajdonságai azonosnak tekinthetők a két érintett országból exportált termék tulajdonságaival. Végül, nem terjesztettek elő semmiféle kifogást Brazília, mint analóg ország alkalmazásával szemben.

| (28) | Ezért azt a következtetést vonták le, hogy Brazília analóg országként való kiválasztása ésszerű és megfelelő volt a Kínai Népköztársaságból és Ukrajnából származó szilícium-karbid-behozatal rendes értékének megállapításához. |
| --- | --- |

(28)

Ezért azt a következtetést vonták le, hogy Brazília analóg országként való kiválasztása ésszerű és megfelelő volt a Kínai Népköztársaságból és Ukrajnából származó szilícium-karbid-behozatal rendes értékének megállapításához.

3.2.2.   Rendes érték

3.2.2.1.   Rendes érték a kínai népköztársaságbeli és ukrán exportáló termelők részére

| (29) | Először azt vizsgálták meg, hogy a brazil termelők belföldi értékesítése összességében és terméktípusonként a Kínai Népköztársaság, illetve Ukrajna által exportált mennyiséghez képest reprezentatív mennyiségben történt-e. |
| --- | --- |

(29)

Először azt vizsgálták meg, hogy a brazil termelők belföldi értékesítése összességében és terméktípusonként a Kínai Népköztársaság, illetve Ukrajna által exportált mennyiséghez képest reprezentatív mennyiségben történt-e.

| (30) | Azt vették észre, hogy a brazil termelők belföldi értékesítésének mennyisége jóval meghaladta a kínai népköztársaságbeli és ukrán exportáló termelők Közösségbe történő exporteladását összességében és terméktípusonként egyaránt. |
| --- | --- |

(30)

Azt vették észre, hogy a brazil termelők belföldi értékesítésének mennyisége jóval meghaladta a kínai népköztársaságbeli és ukrán exportáló termelők Közösségbe történő exporteladását összességében és terméktípusonként egyaránt.

| (31) | Ezt követően azt vizsgálták meg, hogy a két brazil együttműködő termelő – a Saint-Gobain Materials Cerámicas Ltda és a Treibacher Schleifmittel Brasil Ltda – független vásárlók felé történő belföldi értékesítése a rendes kereskedelmi forgalom keretében történt-e az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(31)

Ezt követően azt vizsgálták meg, hogy a két brazil együttműködő termelő – a Saint-Gobain Materials Cerámicas Ltda és a Treibacher Schleifmittel Brasil Ltda – független vásárlók felé történő belföldi értékesítése a rendes kereskedelmi forgalom keretében történt-e az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében.

| (32) | Megállapították, hogy a vizsgálati időszak alatt mindkét vállalat esetében az összes értékesítés súlyozott eladási átlagára magasabb volt, mint a termékegységre eső súlyozott átlagköltség. Így a teljes belföldi értékesítés a rendes kereskedelmi forgalom keretében teljesítettnek tekinthető. Annak biztosítása érdekében továbbá, hogy a brazil árak és a kínai népköztársaságbeli és ukrán rendes érték tisztességesen összehasonlíthatók legyenek, kiigazításokat végeztek, hogy figyelembe vegyenek minden különbséget a termékkódokat és a kereskedelem szintjét illetően. |
| --- | --- |

(32)

Megállapították, hogy a vizsgálati időszak alatt mindkét vállalat esetében az összes értékesítés súlyozott eladási átlagára magasabb volt, mint a termékegységre eső súlyozott átlagköltség. Így a teljes belföldi értékesítés a rendes kereskedelmi forgalom keretében teljesítettnek tekinthető. Annak biztosítása érdekében továbbá, hogy a brazil árak és a kínai népköztársaságbeli és ukrán rendes érték tisztességesen összehasonlíthatók legyenek, kiigazításokat végeztek, hogy figyelembe vegyenek minden különbséget a termékkódokat és a kereskedelem szintjét illetően.

| (33) | Az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése értelmében a rendes érték a két brazil termelő hazai piacon a független vásárlók felé történő értékesítésének súlyozott átlagárán alapult. |
| --- | --- |

(33)

Az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése értelmében a rendes érték a két brazil termelő hazai piacon a független vásárlók felé történő értékesítésének súlyozott átlagárán alapult.

| (34) | A végleges közzétételt követően a CEFIC megkérdőjelezte a rendes érték megállapításának pontosságát azt állítván, hogy értesülései szerint a brazil hazai piacon az eladási árak magasabbak voltak, mint az Ukrajnából a közösségi piacra irányuló termékek exportárai. E panaszt azonban dokumentumok nem támasztották alá, ennélfogva el kellett utasítani. Valójában a fenti (32) preambulumbekezdésben említett kiigazítások lehetővé tették a rendes érték pontos kiszámítását. |
| --- | --- |

(34)

A végleges közzétételt követően a CEFIC megkérdőjelezte a rendes érték megállapításának pontosságát azt állítván, hogy értesülései szerint a brazil hazai piacon az eladási árak magasabbak voltak, mint az Ukrajnából a közösségi piacra irányuló termékek exportárai. E panaszt azonban dokumentumok nem támasztották alá, ennélfogva el kellett utasítani. Valójában a fenti (32) preambulumbekezdésben említett kiigazítások lehetővé tették a rendes érték pontos kiszámítását.

3.2.2.2.   Rendes érték az oroszországi exportáló termelők részére

| (35) | Először azt vizsgálták meg, hogy Oroszországban az exportáló termelő belföldi értékesítésének összesített és terméktípusonkénti mennyisége reprezentatív volt-e, azaz megfelelt-e a Közösségbe exportált mennyiség legalább 5 %-ának. |
| --- | --- |

(35)

Először azt vizsgálták meg, hogy Oroszországban az exportáló termelő belföldi értékesítésének összesített és terméktípusonkénti mennyisége reprezentatív volt-e, azaz megfelelt-e a Közösségbe exportált mennyiség legalább 5 %-ának.

| (36) | Megállapították, hogy a teljes értékesítési mennyiséghez képest és néhány terméktípus esetében a belföldi értékesítés mennyisége a Közösségbe exportált mennyiség legalább 5 %-át képviselte. Azon terméktípusok esetében, amelyeknél a belföldi értékesítés mennyisége nem érte el a Közösségbe exportált mennyiség 5 %-át, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdése értelmében kellett megállapítani. |
| --- | --- |

(36)

Megállapították, hogy a teljes értékesítési mennyiséghez képest és néhány terméktípus esetében a belföldi értékesítés mennyisége a Közösségbe exportált mennyiség legalább 5 %-át képviselte. Azon terméktípusok esetében, amelyeknél a belföldi értékesítés mennyisége nem érte el a Közösségbe exportált mennyiség 5 %-át, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdése értelmében kellett megállapítani.

| (37) | Azon terméktípusok esetében, amelyeknél a belföldi értékesítés mennyisége a Közösségbe exportált mennyiség 5 %-át képviselte, megvizsgálták, hogy az orosz termelő független vásárlók felé történő belföldi értékesítése a rendes kereskedelmi forgalomban történt-e az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdése értelmében. Ennek során meghatározták a független vásárlók számára történt belföldi értékesítések arányát az érintett termék minden egyes exportált típusára, amelyet a vizsgálati időszak folyamán nem adtak el veszteségesen a hazai piacon.






  a) | Azokra a terméktípusokra, amelyek esetében a hazai piacon történt értékesítés mennyiségének több mint 80 %-a nem az egységköltségek alatt történt, azaz az érintett terméktípus átlagos eladási ára megegyezetett az érintett terméktípus előállítási átlagköltségével, vagy meghaladta azt, a rendes értéket úgy számították ki, mint a szóban forgó terméktípus összes hazai értékesítésének átlagárát függetlenül attól, hogy ezek az értékesítések nyereségesek voltak-e vagy sem. |
| --- | --- | --- |

(37)

Azon terméktípusok esetében, amelyeknél a belföldi értékesítés mennyisége a Közösségbe exportált mennyiség 5 %-át képviselte, megvizsgálták, hogy az orosz termelő független vásárlók felé történő belföldi értékesítése a rendes kereskedelmi forgalomban történt-e az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdése értelmében. Ennek során meghatározták a független vásárlók számára történt belföldi értékesítések arányát az érintett termék minden egyes exportált típusára, amelyet a vizsgálati időszak folyamán nem adtak el veszteségesen a hazai piacon.

a)

Azokra a terméktípusokra, amelyek esetében a hazai piacon történt értékesítés mennyiségének több mint 80 %-a nem az egységköltségek alatt történt, azaz az érintett terméktípus átlagos eladási ára megegyezetett az érintett terméktípus előállítási átlagköltségével, vagy meghaladta azt, a rendes értéket úgy számították ki, mint a szóban forgó terméktípus összes hazai értékesítésének átlagárát függetlenül attól, hogy ezek az értékesítések nyereségesek voltak-e vagy sem.

| b) | Azokra a terméktípusokra, amelyek esetében a hazai piacon történt értékesítés mennyiségének legalább 10 %-a, de legfeljebb 80 %-a nem az egységköltségek alatt történt, a rendes értéket úgy számították ki, mint azon ügyletek súlyozott eladási átlagárát, amelyek legalább a szóban forgó típus egységköltségein történtek. |
| --- | --- |

b)

Azokra a terméktípusokra, amelyek esetében a hazai piacon történt értékesítés mennyiségének legalább 10 %-a, de legfeljebb 80 %-a nem az egységköltségek alatt történt, a rendes értéket úgy számították ki, mint azon ügyletek súlyozott eladási átlagárát, amelyek legalább a szóban forgó típus egységköltségein történtek.

| c) | Azon terméktípusok esetében, amelyeknél a hazai piacon történt értékesítés mennyiségének kevesebb mint 10 %-a nem az egységköltség alatt történt, úgy tekintették, hogy az érintett terméktípust nem a rendes kereskedelmi forgalom keretében értékesítették, és emiatt a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdése értelmében kellett megállapítani. |
| --- | --- |

c)

Azon terméktípusok esetében, amelyeknél a hazai piacon történt értékesítés mennyiségének kevesebb mint 10 %-a nem az egységköltség alatt történt, úgy tekintették, hogy az érintett terméktípust nem a rendes kereskedelmi forgalom keretében értékesítették, és emiatt a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdése értelmében kellett megállapítani.

| (38) | A rendes értékeket az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése szerint, az érintett típus előállítási költsége alapján állapították meg, amelyhez hozzáadták az értékesítési, általános és igazgatási költségek adott összegét és egy haszonkulcsot. Az értékesítési, általános és igazgatási költségek összege a hasonló termékre vonatkozóan az exportáló termelőre háruló összeg volt, és a nyereség összege megegyezett a rendes kereskedelmi forgalomban a hasonló termék értékesítése során az exportáló termelő által elért átlagos nyereséggel. |
| --- | --- |

(38)

A rendes értékeket az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése szerint, az érintett típus előállítási költsége alapján állapították meg, amelyhez hozzáadták az értékesítési, általános és igazgatási költségek adott összegét és egy haszonkulcsot. Az értékesítési, általános és igazgatási költségek összege a hasonló termékre vonatkozóan az exportáló termelőre háruló összeg volt, és a nyereség összege megegyezett a rendes kereskedelmi forgalomban a hasonló termék értékesítése során az exportáló termelő által elért átlagos nyereséggel.

3.2.3.   Az exportár

| (39) | A (12) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a Kínai Népköztársaságból egy exportáló termelő sem működött együtt a vizsgálat folyamán. Ebből kifolyólag az exportárakat az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdése értelmében rendelkezésre álló tények, azaz a panaszban található információk alapján kellett megállapítani. |
| --- | --- |

(39)

A (12) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a Kínai Népköztársaságból egy exportáló termelő sem működött együtt a vizsgálat folyamán. Ebből kifolyólag az exportárakat az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdése értelmében rendelkezésre álló tények, azaz a panaszban található információk alapján kellett megállapítani.

| (40) | Az ukrán és orosz exportáló termelők részére az exportárakat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdése értelmében, azaz a Közösségben a független vásárlók által ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő exportárak alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(40)

Az ukrán és orosz exportáló termelők részére az exportárakat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdése értelmében, azaz a Közösségben a független vásárlók által ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő exportárak alapján állapították meg.

| (41) | Amikor kiszámították az exportárat az orosz exportőr részére a Stankoimport által lebonyolított ügyletekre (azaz a mennyiségi kötelezettségvállalás értelmében dömpingellenes vám alól mentesen importálva), a Stankoimport részvétele eredményeként felmerülő összes költséget levonták, hogy a végén a gyártelepi szintű exportárhoz jussanak. |
| --- | --- |

(41)

Amikor kiszámították az exportárat az orosz exportőr részére a Stankoimport által lebonyolított ügyletekre (azaz a mennyiségi kötelezettségvállalás értelmében dömpingellenes vám alól mentesen importálva), a Stankoimport részvétele eredményeként felmerülő összes költséget levonták, hogy a végén a gyártelepi szintű exportárhoz jussanak.

| (42) | A CEFIC az Ukrajna részére megállapított exportárak tekintetében kétségbe vonta a megállapításokat, és azzal érvelt, hogy az ukrán behozatalra meghatározott árak sokkal alacsonyabbak. Állítása alátámasztására benyújtott néhány árajánlatot. Ezt a kérelmet azonban el kellett utasítani, mivel árajánlatokat nem lehet tekintetbe venni arra utaló bizonyíték nélkül, hogy az ügylete(ke)t ténylegesen végrehajtották. Mindenesetre a fenti (40) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a dömping kiszámításakor figyelembe vett exportárak azok az árak voltak, amelyeket az érintett exportáló termelő szabott ki. Ezeket az árakat az érintett vállalat telephelyén történt helyszíni vizsgálat során ellenőrizték. |
| --- | --- |

(42)

A CEFIC az Ukrajna részére megállapított exportárak tekintetében kétségbe vonta a megállapításokat, és azzal érvelt, hogy az ukrán behozatalra meghatározott árak sokkal alacsonyabbak. Állítása alátámasztására benyújtott néhány árajánlatot. Ezt a kérelmet azonban el kellett utasítani, mivel árajánlatokat nem lehet tekintetbe venni arra utaló bizonyíték nélkül, hogy az ügylete(ke)t ténylegesen végrehajtották. Mindenesetre a fenti (40) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a dömping kiszámításakor figyelembe vett exportárak azok az árak voltak, amelyeket az érintett exportáló termelő szabott ki. Ezeket az árakat az érintett vállalat telephelyén történt helyszíni vizsgálat során ellenőrizték.

3.2.4.   Összehasonlítás

| (43) | A rendes értékek és az exportárak gyártelepi alapon kerültek összehasonlításra. Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése értelmében a rendes érték és az exportár közötti tisztességes összehasonlítás érdekében kiigazításokat végeztek a szállítási költségeket, a kereskedelmi szintet és a csomagolási költségeket illetően, amelyek állítólag és nyilvánvalóan befolyásolták az árakat és az árak összehasonlíthatóságát. |
| --- | --- |

(43)

A rendes értékek és az exportárak gyártelepi alapon kerültek összehasonlításra. Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése értelmében a rendes érték és az exportár közötti tisztességes összehasonlítás érdekében kiigazításokat végeztek a szállítási költségeket, a kereskedelmi szintet és a csomagolási költségeket illetően, amelyek állítólag és nyilvánvalóan befolyásolták az árakat és az árak összehasonlíthatóságát.

3.2.5.   Dömpingkülönbözet

| (44) | Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözet minden egyes terméktípus rendes értékének súlyozott átlaga és a megfelelő típus exportárának súlyozott átlaga közötti összehasonlítás alapján került meghatározásra. |
| --- | --- |

(44)

Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözet minden egyes terméktípus rendes értékének súlyozott átlaga és a megfelelő típus exportárának súlyozott átlaga közötti összehasonlítás alapján került meghatározásra.

| (45) | A rendelkezésre álló tények, azaz az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdése értelmében a panaszban szereplő információk alapján a dömpingkülönbözetet ugyanolyan szinten állapították meg, mint a korábbi vizsgálat során, azaz 50 %-ban. |
| --- | --- |

(45)

A rendelkezésre álló tények, azaz az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdése értelmében a panaszban szereplő információk alapján a dömpingkülönbözetet ugyanolyan szinten állapították meg, mint a korábbi vizsgálat során, azaz 50 %-ban.

| (46) | Megállapították, hogy a vizsgálati időszak során az Ukrajnából származó szilícium-karbid exportjának dömpingkülönbözete az alaprendelet 9. cikke (3) bekezdésében leírt de minimis küszöbérték alatt volt. |
| --- | --- |

(46)

Megállapították, hogy a vizsgálati időszak során az Ukrajnából származó szilícium-karbid exportjának dömpingkülönbözete az alaprendelet 9. cikke (3) bekezdésében leírt de minimis küszöbérték alatt volt.

| (47) | Emlékeztetőül Oroszországnak 1986 óta van mennyiségi kötelezettségvállalása. A mennyiségi kötelezettségvállalás egy orosz importőr, azaz a Stankoimport számára lehetővé tette, hogy egy meghatározott (a közösségi felhasználás adott százalékában meghatározott) mennyiséget dömpingellenes vám alól mentesen importáljon a Közösségbe. Az e küszöbérték feletti mennyiség után dömpingellenes vámot kellett fizetni. Az elvégzett dömpingszámításokban nem tettek különbséget a mennyiségi kötelezettségvállalás keretén belül exportált mennyiség (77 %) és a dömpingellenes vámköteles mennyiség (23 %) között. |
| --- | --- |

(47)

Emlékeztetőül Oroszországnak 1986 óta van mennyiségi kötelezettségvállalása. A mennyiségi kötelezettségvállalás egy orosz importőr, azaz a Stankoimport számára lehetővé tette, hogy egy meghatározott (a közösségi felhasználás adott százalékában meghatározott) mennyiséget dömpingellenes vám alól mentesen importáljon a Közösségbe. Az e küszöbérték feletti mennyiség után dömpingellenes vámot kellett fizetni. Az elvégzett dömpingszámításokban nem tettek különbséget a mennyiségi kötelezettségvállalás keretén belül exportált mennyiség (77 %) és a dömpingellenes vámköteles mennyiség (23 %) között.

| (48) | Megállapították, hogy a vizsgálati időszak során az Oroszországból származó szilícium-karbid exportjának dömpingkülönbözete az alaprendelet 9. cikke (3) bekezdésében leírt de minimis küszöbérték alatt volt. |
| --- | --- |

(48)

Megállapították, hogy a vizsgálati időszak során az Oroszországból származó szilícium-karbid exportjának dömpingkülönbözete az alaprendelet 9. cikke (3) bekezdésében leírt de minimis küszöbérték alatt volt.

3.3.   A behozatal alakulása az intézkedések megszűnése esetén

3.3.1.   Kínai Népköztársaság

| (49) | Mint már a korábbiakban kifejtettük, a vizsgálatban egy exportáló termelő sem működött együtt. Ezért a valószínűsíthető forgatókönyv arra vonatkozóan, hogy mi történne, ha az intézkedéseket megszüntetnék, a rendelkezésre álló tényeken, azaz különösen a panaszon és a COMEXT-ből származó adatokon alapul (a COMEXT az Európai Közösségek külkereskedelmének elektronikus adatbázisa). |
| --- | --- |

(49)

Mint már a korábbiakban kifejtettük, a vizsgálatban egy exportáló termelő sem működött együtt. Ezért a valószínűsíthető forgatókönyv arra vonatkozóan, hogy mi történne, ha az intézkedéseket megszüntetnék, a rendelkezésre álló tényeken, azaz különösen a panaszon és a COMEXT-ből származó adatokon alapul (a COMEXT az Európai Közösségek külkereskedelmének elektronikus adatbázisa).

| (50) | A legjelentősebb harmadik országok, ahová a vizsgálati időszak során kínai export érkezett, az Amerikai Egyesült Államok és Japán voltak. A panaszban szereplő információk arra engednek következtetni, hogy az Amerikai Egyesült Államokra alkalmazott kínai CIF-árak a „Macro Black” osztályra vonatkozóan 650 euro/tonna körül mozogtak. Továbbá a Japánra alkalmazott kínai CIF-árak a „Macro Green” osztályra vonatkozóan 770 euro/tonna körül mozogtak. Az üzleti lapokban közzétett árstatisztikák alátámasztják a kínai exportőrök ezen árajánlatainak pontosságát. |
| --- | --- |

(50)

A legjelentősebb harmadik országok, ahová a vizsgálati időszak során kínai export érkezett, az Amerikai Egyesült Államok és Japán voltak. A panaszban szereplő információk arra engednek következtetni, hogy az Amerikai Egyesült Államokra alkalmazott kínai CIF-árak a „Macro Black” osztályra vonatkozóan 650 euro/tonna körül mozogtak. Továbbá a Japánra alkalmazott kínai CIF-árak a „Macro Green” osztályra vonatkozóan 770 euro/tonna körül mozogtak. Az üzleti lapokban közzétett árstatisztikák alátámasztják a kínai exportőrök ezen árajánlatainak pontosságát.

| (51) | Ezenkívül megállapították, hogy a Kínai Népköztársaságból az Amerikai Egyesült Államokba irányuló export átlagárai a COMEXT-adatbázis információi szerint e vizsgálat során jóval az analóg országból származó rendes érték alatt voltak, ami arra utal, hogy ezek az exportok esetlegesen szintén dömpingelt árakon érkezhettek a vizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(51)

Ezenkívül megállapították, hogy a Kínai Népköztársaságból az Amerikai Egyesült Államokba irányuló export átlagárai a COMEXT-adatbázis információi szerint e vizsgálat során jóval az analóg országból származó rendes érték alatt voltak, ami arra utal, hogy ezek az exportok esetlegesen szintén dömpingelt árakon érkezhettek a vizsgálati időszak alatt.

| (52) | Mivel a közösségi gazdasági ágazat átlagára (a „Macro Black” esetében kb. 1 000 euro és a „Macro Green” esetében kb. 1 500 euro) jóval magasabb, a kínai exportáló termelők intézkedések hiányában arra lennének ösztönözve, hogy jelentős exportmennyiséget irányítsanak át jelenlegi harmadik országbeli piacaikról a közösségi piacra. |
| --- | --- |

(52)

Mivel a közösségi gazdasági ágazat átlagára (a „Macro Black” esetében kb. 1 000 euro és a „Macro Green” esetében kb. 1 500 euro) jóval magasabb, a kínai exportáló termelők intézkedések hiányában arra lennének ösztönözve, hogy jelentős exportmennyiséget irányítsanak át jelenlegi harmadik országbeli piacaikról a közösségi piacra.

| (53) | Arra is emlékezni kell, hogy az eredeti vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az érintett termék EU-ba irányuló kínai exportja dömpingelt formában történt, és a jelenlegi vizsgálat vizsgálati időszaka alatt továbbra is ugyanolyan nagy mértékben dömpingelt formában történt. Nincs ok azt feltételezni, hogy ez a magatartás változna. |
| --- | --- |

(53)

Arra is emlékezni kell, hogy az eredeti vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az érintett termék EU-ba irányuló kínai exportja dömpingelt formában történt, és a jelenlegi vizsgálat vizsgálati időszaka alatt továbbra is ugyanolyan nagy mértékben dömpingelt formában történt. Nincs ok azt feltételezni, hogy ez a magatartás változna.

| (54) | Ezenkívül a rendes értékről és a harmadik országokra alkalmazott árakról rendelkezésre álló információk a fenti magyarázatnak megfelelően alátámasztják azt a következtetést, hogy az intézkedések megszüntetése esetén a kínai exportálók valószínűleg folytatnák dömpingelt exportjukat. |
| --- | --- |

(54)

Ezenkívül a rendes értékről és a harmadik országokra alkalmazott árakról rendelkezésre álló információk a fenti magyarázatnak megfelelően alátámasztják azt a következtetést, hogy az intézkedések megszüntetése esetén a kínai exportálók valószínűleg folytatnák dömpingelt exportjukat.

| (55) | Következésképpen valószínű, hogy az intézkedések megszüntetése esetén a jelenleg harmadik országok piacaira irányuló kínai exportokat a Közösségbe irányítanák át. Továbbá ha az intézkedések megszűnnének, egyértelműen fennállna az exportált mennyiség dömpingjének a kockázata. |
| --- | --- |

(55)

Következésképpen valószínű, hogy az intézkedések megszüntetése esetén a jelenleg harmadik országok piacaira irányuló kínai exportokat a Közösségbe irányítanák át. Továbbá ha az intézkedések megszűnnének, egyértelműen fennállna az exportált mennyiség dömpingjének a kockázata.

| (56) | Az e felülvizsgálat iránti kérelemben a CEFIC (az üzleti lapokban összegyűjtött és közzétett információkra hivatkozva) a Kínai Népköztársaság teljes termelési kapacitását 600 000 és 700 000 tonna közöttire becsülte. A tényleges termelés kb. 440 000 tonnára becsülhető, ami 160 000 és 260 000 tonna közötti kihasználatlan kapacitásra enged következtetni. A készletekről nincs információ. |
| --- | --- |

(56)

Az e felülvizsgálat iránti kérelemben a CEFIC (az üzleti lapokban összegyűjtött és közzétett információkra hivatkozva) a Kínai Népköztársaság teljes termelési kapacitását 600 000 és 700 000 tonna közöttire becsülte. A tényleges termelés kb. 440 000 tonnára becsülhető, ami 160 000 és 260 000 tonna közötti kihasználatlan kapacitásra enged következtetni. A készletekről nincs információ.

| (57) | A fentiek alapján egyértelmű, hogy a kínai népköztársaságbeli exportáló termelőknek jelentős tartalékkapacitása van, amelyet termelésnövelésre használhatnak fel. Végül ha az intézkedéseket megszüntetnék, az exportáló termelők jelentős kihasználatlan kapacitásukat nagy valószínűséggel a Közösségbe irányuló exportra kezdenék felhasználni. |
| --- | --- |

(57)

A fentiek alapján egyértelmű, hogy a kínai népköztársaságbeli exportáló termelőknek jelentős tartalékkapacitása van, amelyet termelésnövelésre használhatnak fel. Végül ha az intézkedéseket megszüntetnék, az exportáló termelők jelentős kihasználatlan kapacitásukat nagy valószínűséggel a Közösségbe irányuló exportra kezdenék felhasználni.

3.3.2.   Oroszország

| (58) | Mivel az egyetlen ismert oroszországi exportáló termelő a vizsgálat során együttműködött, a valószínűsíthető forgatókönyv arra vonatkozóan, hogy mi történne, ha az intézkedések megszűnnének, elsősorban az exportáló termelő kérdőívre adott, ellenőrzött válaszában található infomációkon alapult. |
| --- | --- |

(58)

Mivel az egyetlen ismert oroszországi exportáló termelő a vizsgálat során együttműködött, a valószínűsíthető forgatókönyv arra vonatkozóan, hogy mi történne, ha az intézkedések megszűnnének, elsősorban az exportáló termelő kérdőívre adott, ellenőrzött válaszában található infomációkon alapult.

| (59) | Először is meg kell említeni, hogy a Közösségen belül uralkodó árszintet a mennyiségi kötelezettségvállalásból kifolyólag az Oroszországból származó behozatal már jelenleg is jelentősen befolyásolja, mivel az orosz exportőr a közösségi felhasználás már így is kb. 10 %-át elégíti ki. |
| --- | --- |

(59)

Először is meg kell említeni, hogy a Közösségen belül uralkodó árszintet a mennyiségi kötelezettségvállalásból kifolyólag az Oroszországból származó behozatal már jelenleg is jelentősen befolyásolja, mivel az orosz exportőr a közösségi felhasználás már így is kb. 10 %-át elégíti ki.

| (60) | Ha összehasonlítjuk az oroszországi hazai piac uralkodó árszintjét a Közösségben uralkodó árszinttel, Oroszországban az árszint általában alacsonyabb. Mivel azonban a mennyiség, amelyet az orosz termelő a mennyiségi kötelezettségvállalás keretén belül dömpingellenes vámtól mentesen exportálhat, előre meg volt határozva, az orosz termelőnek az az érdeke, hogy a kristályos osztályt (amely tonnánként magasabb árakat von maga után) a Közösségbe exportálja, meghagyva így a kohászati osztályt a hazai piacnak és egyéb piacoknak. Ezért az ugyanazon osztályok közötti tényleges árkülönbség, ha egyáltalán van, kisebb lenne, mint ami az átlagos árszintek összehasonlításából kitűnik. |
| --- | --- |

(60)

Ha összehasonlítjuk az oroszországi hazai piac uralkodó árszintjét a Közösségben uralkodó árszinttel, Oroszországban az árszint általában alacsonyabb. Mivel azonban a mennyiség, amelyet az orosz termelő a mennyiségi kötelezettségvállalás keretén belül dömpingellenes vámtól mentesen exportálhat, előre meg volt határozva, az orosz termelőnek az az érdeke, hogy a kristályos osztályt (amely tonnánként magasabb árakat von maga után) a Közösségbe exportálja, meghagyva így a kohászati osztályt a hazai piacnak és egyéb piacoknak. Ezért az ugyanazon osztályok közötti tényleges árkülönbség, ha egyáltalán van, kisebb lenne, mint ami az átlagos árszintek összehasonlításából kitűnik.

| (61) | Végül amíg az általában magasabb közösségi árszint rendszerint a Közösségbe irányuló export növekedését vonná maga után, ha az intézkedéseket megszüntetnék, nem úgy tűnik, hogy ebben az esetben valószínűleg ez történne. Valójában a mennyiségi kötelezettségvállalás miatt a különösen a jó minőségű osztályba tartozó szilícium-karbid behozatalának esetleges növekedését nem szabad túlbecsülni, mivel az orosz exportőrnek már megvolt a lehetősége arra, hogy jelentős mennyiségű szilícium-karbidot exportáljon, és a jó minőségű osztályba tartozó szilícium-karbid exportálására is ösztönözve volt. Ezért a szilícium-karbid behozatalának növekedése valószínűleg mind mennyiségileg, mind típus szerint (kohászati osztály) korlátozva lenne, és minden valószínűség szerint dömpingelt árakon történne. |
| --- | --- |

(61)

Végül amíg az általában magasabb közösségi árszint rendszerint a Közösségbe irányuló export növekedését vonná maga után, ha az intézkedéseket megszüntetnék, nem úgy tűnik, hogy ebben az esetben valószínűleg ez történne. Valójában a mennyiségi kötelezettségvállalás miatt a különösen a jó minőségű osztályba tartozó szilícium-karbid behozatalának esetleges növekedését nem szabad túlbecsülni, mivel az orosz exportőrnek már megvolt a lehetősége arra, hogy jelentős mennyiségű szilícium-karbidot exportáljon, és a jó minőségű osztályba tartozó szilícium-karbid exportálására is ösztönözve volt. Ezért a szilícium-karbid behozatalának növekedése valószínűleg mind mennyiségileg, mind típus szerint (kohászati osztály) korlátozva lenne, és minden valószínűség szerint dömpingelt árakon történne.

| (62) | Az orosz termelők harmadik országokba történő exportjának több mint 75 %-a az Amerikai Egyesült Államokba irányul. Ha összehasonlítjuk a hazai árakat és az Amerikai Egyesült Államokba irányuló export árait, az Egyesült Államokba irányuló export árszintjei átlagosan magasabbak. Észre kell venni azonban, hogy az exportra értékesített és a hazai piacon eladott termékek osztályainak összetétele valószínűleg különböző (az exportok tonnánként valószínűleg jobb minőségű osztályokat tartalmaznak, hogy fedezzék a felmerülő szállítási költségeket), ami megnehezíti, hogy egy ilyen összehasonlításból következtetéseket vonjunk le. Mindenesetre meg kell jegyezni, hogy ezekre az exportokra nem alkalmazandók a dömpingellenes intézkedések, és nincs arra utaló jel, hogy ezek az exportok dömpingelt formában történnének. |
| --- | --- |

(62)

Az orosz termelők harmadik országokba történő exportjának több mint 75 %-a az Amerikai Egyesült Államokba irányul. Ha összehasonlítjuk a hazai árakat és az Amerikai Egyesült Államokba irányuló export árait, az Egyesült Államokba irányuló export árszintjei átlagosan magasabbak. Észre kell venni azonban, hogy az exportra értékesített és a hazai piacon eladott termékek osztályainak összetétele valószínűleg különböző (az exportok tonnánként valószínűleg jobb minőségű osztályokat tartalmaznak, hogy fedezzék a felmerülő szállítási költségeket), ami megnehezíti, hogy egy ilyen összehasonlításból következtetéseket vonjunk le. Mindenesetre meg kell jegyezni, hogy ezekre az exportokra nem alkalmazandók a dömpingellenes intézkedések, és nincs arra utaló jel, hogy ezek az exportok dömpingelt formában történnének.

| (63) | Ha összehasonlítjuk az orosz exportőr fő harmadik országbeli piacára – azaz az Amerikai Egyesült Államokba – irányuló exportjának az árait az orosz exportőr közösségi piacra irányuló exportjának az áraival, fontos megemlíteni az érvényben lévő mennyiségi kötelezettségvállalást. A fentieknek megfelelően az előre meghatározott mennyiség miatt, amelyet az EK-ba exportálhatott, az orosz exportőr arra volt ösztönözve, hogy a közösségi piacra tonnánként jó minőségű osztályokat exportáljon. |
| --- | --- |

(63)

Ha összehasonlítjuk az orosz exportőr fő harmadik országbeli piacára – azaz az Amerikai Egyesült Államokba – irányuló exportjának az árait az orosz exportőr közösségi piacra irányuló exportjának az áraival, fontos megemlíteni az érvényben lévő mennyiségi kötelezettségvállalást. A fentieknek megfelelően az előre meghatározott mennyiség miatt, amelyet az EK-ba exportálhatott, az orosz exportőr arra volt ösztönözve, hogy a közösségi piacra tonnánként jó minőségű osztályokat exportáljon.

| (64) | Hasonlóképpen és a fenti (62) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően feltételezhetjük, hogy a felmerülő szállítási költségek miatt az Amerikai Egyesült Államokba irányuló export is elsősorban tonnánként jó minőségű osztályokat tartalmaz. Ezért a közösségi piacra és az Egyesült Államokba irányuló export eladási átlagára ésszerűen összehasonlítható. |
| --- | --- |

(64)

Hasonlóképpen és a fenti (62) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően feltételezhetjük, hogy a felmerülő szállítási költségek miatt az Amerikai Egyesült Államokba irányuló export is elsősorban tonnánként jó minőségű osztályokat tartalmaz. Ezért a közösségi piacra és az Egyesült Államokba irányuló export eladási átlagára ésszerűen összehasonlítható.

| (65) | Miután összehasonlítottuk a közösségi piacra irányuló export eladási átlagárát az Amerikai Egyesült Államok piacára irányuló export eladási átlagárával, az Egyesült Államok piacán megállapított árakat átlagosan magasabbnak találtuk. |
| --- | --- |

(65)

Miután összehasonlítottuk a közösségi piacra irányuló export eladási átlagárát az Amerikai Egyesült Államok piacára irányuló export eladási átlagárával, az Egyesült Államok piacán megállapított árakat átlagosan magasabbnak találtuk.

| (66) | Úgy tűnik tehát, hogy az orosz termelőnek nem állna érdekében a jelenlegi fő exportpiacán, az Egyesült Államokban értékesített mennyiségét átirányítani a közösségi piacra, amennyiben az intézkedések megszűnnének. |
| --- | --- |

(66)

Úgy tűnik tehát, hogy az orosz termelőnek nem állna érdekében a jelenlegi fő exportpiacán, az Egyesült Államokban értékesített mennyiségét átirányítani a közösségi piacra, amennyiben az intézkedések megszűnnének.

| (67) | Az oroszországi exportáló termelő kapacitása 62 000 tonnára korlátozódik. Az derült ki, hogy a vizsgálati időszak alatt közel teljes kapacitással működött, és a referencia-időszakban kapacitáskihasználási aránya nőtt. A készleteket az ilyen jellegű üzleti tevékenységek esetében szokványosnak találták. |
| --- | --- |

(67)

Az oroszországi exportáló termelő kapacitása 62 000 tonnára korlátozódik. Az derült ki, hogy a vizsgálati időszak alatt közel teljes kapacitással működött, és a referencia-időszakban kapacitáskihasználási aránya nőtt. A készleteket az ilyen jellegű üzleti tevékenységek esetében szokványosnak találták.

| (68) | Az orosz termelő által alkalmazott technológia miatt (olyan technológia, amely elektromos berendezések és lerakó/kiválogató helyek között felállított „vasúti teherkocsikat” használ feldolgozási helyként) nem valószínű, hogy az exportáló termelő a közeljövőben terjeszkedni tudna. |
| --- | --- |

(68)

Az orosz termelő által alkalmazott technológia miatt (olyan technológia, amely elektromos berendezések és lerakó/kiválogató helyek között felállított „vasúti teherkocsikat” használ feldolgozási helyként) nem valószínű, hogy az exportáló termelő a közeljövőben terjeszkedni tudna.

| (69) | Ha tehát az intézkedéseket meg lehetne szüntetni, nem úgy tűnik, hogy az orosz termelő növelni tudná termelését annak érdekében, hogy növelje a Közösségbe irányuló exportját. |
| --- | --- |

(69)

Ha tehát az intézkedéseket meg lehetne szüntetni, nem úgy tűnik, hogy az orosz termelő növelni tudná termelését annak érdekében, hogy növelje a Közösségbe irányuló exportját.

3.3.3.   Ukrajna

| (70) | Mivel az egyetlen ismert ukrán exportáló termelő a vizsgálat során együttműködött, a valószínűsíthető forgatókönyv arra vonatkozóan, hogy mi történne, ha lehetőség nyílna az intézkedések megszüntetésére, elsősorban az exportáló termelő kérdőívre adott, ellenőrzött válaszában található infomációkon alapult. |
| --- | --- |

(70)

Mivel az egyetlen ismert ukrán exportáló termelő a vizsgálat során együttműködött, a valószínűsíthető forgatókönyv arra vonatkozóan, hogy mi történne, ha lehetőség nyílna az intézkedések megszüntetésére, elsősorban az exportáló termelő kérdőívre adott, ellenőrzött válaszában található infomációkon alapult.

| (71) | Az ukrán exportáló termelő kapacitása 23 000 tonnára korlátozódik. Megállapították, hogy a vizsgálati időszak alatt közel teljes kapacitással működött, és a referencia-időszakban kapacitáskihasználási aránya nőtt. A készleteket az ilyen jellegű üzleti tevékenységek esetében szokványosnak találták. |
| --- | --- |

(71)

Az ukrán exportáló termelő kapacitása 23 000 tonnára korlátozódik. Megállapították, hogy a vizsgálati időszak alatt közel teljes kapacitással működött, és a referencia-időszakban kapacitáskihasználási aránya nőtt. A készleteket az ilyen jellegű üzleti tevékenységek esetében szokványosnak találták.

| (72) | Az ukrán termelő által alkalmazott technológia miatt (ugyanaz, amelyet az orosz termelő használ a (68) preambulumbekezdésben leírtak szerint) nem valószínű, hogy az exportáló termelő a közeljövőben terjeszkedni tudna. |
| --- | --- |

(72)

Az ukrán termelő által alkalmazott technológia miatt (ugyanaz, amelyet az orosz termelő használ a (68) preambulumbekezdésben leírtak szerint) nem valószínű, hogy az exportáló termelő a közeljövőben terjeszkedni tudna.

| (73) | A CEFIC azt állította, hogy az exportáló termelő kapacitása 32 000 tonna is lehet. Ez az érvelés azonban csak feltételezéseken alapul anélkül, hogy figyelembe venné a karbantartás és javítás miatti termelési szüneteket, az érintett termelő vállalat sajátosságait, amelynek székhelye a városban található, és így környezetvédelmi korlátozások alatt áll. Ilyen alapon a fenti (71) preambulumbekezdésben megállapított kapacitás megerősítést nyert, és a CEFIC állítását el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(73)

A CEFIC azt állította, hogy az exportáló termelő kapacitása 32 000 tonna is lehet. Ez az érvelés azonban csak feltételezéseken alapul anélkül, hogy figyelembe venné a karbantartás és javítás miatti termelési szüneteket, az érintett termelő vállalat sajátosságait, amelynek székhelye a városban található, és így környezetvédelmi korlátozások alatt áll. Ilyen alapon a fenti (71) preambulumbekezdésben megállapított kapacitás megerősítést nyert, és a CEFIC állítását el kellett utasítani.

| (74) | Ha tehát lehetőség nyílna az intézkedések megszüntetésére, nem úgy tűnik, hogy az ukrán termelő növelni tudná termelését annak érdekében, hogy növelje a Közösségbe irányuló exportját. |
| --- | --- |

(74)

Ha tehát lehetőség nyílna az intézkedések megszüntetésére, nem úgy tűnik, hogy az ukrán termelő növelni tudná termelését annak érdekében, hogy növelje a Közösségbe irányuló exportját.

| (75) | Ha összehasonlítjuk az ukrán hazai piacon uralkodó árszintet a Közösségben uralkodó árszinttel és a harmadik országokba irányuló export árszintjével, az ukrán árszint és a harmadik országokban megállapított árszint átlagosan alacsonyabb. |
| --- | --- |

(75)

Ha összehasonlítjuk az ukrán hazai piacon uralkodó árszintet a Közösségben uralkodó árszinttel és a harmadik országokba irányuló export árszintjével, az ukrán árszint és a harmadik országokban megállapított árszint átlagosan alacsonyabb.

| (76) | Ésszerű összehasonlítást azonban nem lehetett végezni az ukrán piac, a harmadik országok piaca és a közösségi piac között, mert a termékösszetétel igen különböző, ezért az átlagárak nem hasonlíthatók össze. Ezenkívül az ukrán hazai piac méretét tekintve korlátozott, és az ukrán termelő nem képes a termék összes, különféle (jó minőségű) osztályát előállítani, míg a közösségi termelők képesek erre. |
| --- | --- |

(76)

Ésszerű összehasonlítást azonban nem lehetett végezni az ukrán piac, a harmadik országok piaca és a közösségi piac között, mert a termékösszetétel igen különböző, ezért az átlagárak nem hasonlíthatók össze. Ezenkívül az ukrán hazai piac méretét tekintve korlátozott, és az ukrán termelő nem képes a termék összes, különféle (jó minőségű) osztályát előállítani, míg a közösségi termelők képesek erre.

| (77) | Ezért nem állapítható meg, hogy ha lehetőség nyílna az intézkedések megszüntetésére, az ukrán exportőrnek érdekében állna-e átirányítani bizonyos mennyiségeket a hazai piacról vagy exportpiacairól a közösségi piacra. A dömpingre vonatkozó megállapítások tekintetében és a Közösségben uralkodó általánosan magasabb árszint fényében azonban az a következtetés vonható le, hogy még ha növekedne is a közösségi piacra irányuló export, ez az export minden valószínűséggel nem dömpingelt árakon történne. Továbbá a növekedés mindenképpen korlátozott lenne (10 000 tonnánál kevesebbre becsülhető), mivel az ukrán exportőrnek korlátozott a kapacitása. |
| --- | --- |

(77)

Ezért nem állapítható meg, hogy ha lehetőség nyílna az intézkedések megszüntetésére, az ukrán exportőrnek érdekében állna-e átirányítani bizonyos mennyiségeket a hazai piacról vagy exportpiacairól a közösségi piacra. A dömpingre vonatkozó megállapítások tekintetében és a Közösségben uralkodó általánosan magasabb árszint fényében azonban az a következtetés vonható le, hogy még ha növekedne is a közösségi piacra irányuló export, ez az export minden valószínűséggel nem dömpingelt árakon történne. Továbbá a növekedés mindenképpen korlátozott lenne (10 000 tonnánál kevesebbre becsülhető), mivel az ukrán exportőrnek korlátozott a kapacitása.

3.4.   Következtetések a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségéről

3.4.1.   Kínai Népköztársaság

| (78) | Emlékeztetőül a Kínai Népköztársaságból egy exportáló termelő sem működött együtt a vizsgálat során. |
| --- | --- |

(78)

Emlékeztetőül a Kínai Népköztársaságból egy exportáló termelő sem működött együtt a vizsgálat során.

| (79) | A rendelkezésre álló tények alapján az derült ki, hogy a kínai exportőrök még mindig dömpingelt formában exportálnak, és valószínűleg ez továbbra is így történne a közösségi piac felé, ha lehetőség nyílna az intézkedések megszüntetésére. |
| --- | --- |

(79)

A rendelkezésre álló tények alapján az derült ki, hogy a kínai exportőrök még mindig dömpingelt formában exportálnak, és valószínűleg ez továbbra is így történne a közösségi piac felé, ha lehetőség nyílna az intézkedések megszüntetésére.

| (80) | Ezért az derült ki, hogy valószínűleg folytatódna az exportáló termelők dömpingelt exportja, ha az intézkedéseket meg lehetne szüntetni. |
| --- | --- |

(80)

Ezért az derült ki, hogy valószínűleg folytatódna az exportáló termelők dömpingelt exportja, ha az intézkedéseket meg lehetne szüntetni.

3.4.2.   Ukrajna

| (81) | Emlékeztetőül megállapították, hogy az ukrán exportőr a vizsgálati időszak alatt nem exportált dömpingelt árakon, és nincs arra utaló jel, hogy ez a helyzet változna, ha az intézkedéseket meg lehetne szüntetni. |
| --- | --- |

(81)

Emlékeztetőül megállapították, hogy az ukrán exportőr a vizsgálati időszak alatt nem exportált dömpingelt árakon, és nincs arra utaló jel, hogy ez a helyzet változna, ha az intézkedéseket meg lehetne szüntetni.

| (82) | Azt állapították meg továbbá, hogy bár az Ukrajnából a Közösségbe irányuló exportok növekedhetnek, ha megszüntetnék az intézkedéseket, ez a növekedés várhatóan korlátozott lenne. Valójában mivel az ukrán termelő korlátozott kapacitással rendelkezik, ez a Közösségbe irányuló exportnövekedés feltehetően kevesebb mint 10 000 tonna, és minden valószínűség szerint nem dömpingelt árakon történne. |
| --- | --- |

(82)

Azt állapították meg továbbá, hogy bár az Ukrajnából a Közösségbe irányuló exportok növekedhetnek, ha megszüntetnék az intézkedéseket, ez a növekedés várhatóan korlátozott lenne. Valójában mivel az ukrán termelő korlátozott kapacitással rendelkezik, ez a Közösségbe irányuló exportnövekedés feltehetően kevesebb mint 10 000 tonna, és minden valószínűség szerint nem dömpingelt árakon történne.

| (83) | Ezért az Ukrajnából származó behozatal ismételt dömpingje nem valószínű. |
| --- | --- |

(83)

Ezért az Ukrajnából származó behozatal ismételt dömpingje nem valószínű.

3.4.3.   Orosz Föderáció

| (84) | Emlékeztetőül megállapításra került, hogy az orosz termelő a vizsgálati időszak alatt nem exportált dömpingelt árakon, és nincs arra utaló jel, hogy ez a helyzet változna, ha az intézkedéseket meg lehetne szüntetni. |
| --- | --- |

(84)

Emlékeztetőül megállapításra került, hogy az orosz termelő a vizsgálati időszak alatt nem exportált dömpingelt árakon, és nincs arra utaló jel, hogy ez a helyzet változna, ha az intézkedéseket meg lehetne szüntetni.

| (85) | Továbbá emlékeztetni kell arra, hogy az orosz exportáló termelő a közösségi piacot a mennyiségi kötelezettségvállalás keretén belül éveken át meghatározott mennyiségű szilícium-karbiddal tudta ellátni. Az e csatornán keresztül exportált mennyiség a vizsgálati időszak alatt az orosz termelő teljes kapacitásának kb. 17 %-át tette ki. Ezért az orosz exportáló termelő a piacon már biztos pozícióval rendelkezik, azaz az Oroszországból származó behozatal hirtelen megnövekedése igen valószínűtlen. |
| --- | --- |

(85)

Továbbá emlékeztetni kell arra, hogy az orosz exportáló termelő a közösségi piacot a mennyiségi kötelezettségvállalás keretén belül éveken át meghatározott mennyiségű szilícium-karbiddal tudta ellátni. Az e csatornán keresztül exportált mennyiség a vizsgálati időszak alatt az orosz termelő teljes kapacitásának kb. 17 %-át tette ki. Ezért az orosz exportáló termelő a piacon már biztos pozícióval rendelkezik, azaz az Oroszországból származó behozatal hirtelen megnövekedése igen valószínűtlen.

| (86) | Továbbá mivel azokat az árakat, amelyeken az orosz exportáló termelő a terméket harmadik országoknak eladta, magasabbnak találták, mint amilyen áron a Közösségbe irányuló mennyiséget eladták, annak kockázata, hogy jelentős mennyiséget a Közösségi piacra irányítanak át, viszonylag csekélynek tűnik. |
| --- | --- |

(86)

Továbbá mivel azokat az árakat, amelyeken az orosz exportáló termelő a terméket harmadik országoknak eladta, magasabbnak találták, mint amilyen áron a Közösségbe irányuló mennyiséget eladták, annak kockázata, hogy jelentős mennyiséget a Közösségi piacra irányítanak át, viszonylag csekélynek tűnik.

| (87) | Végül azt is megállapították, hogy az orosz exportáló termelő közel teljes kapacitással működött, és kapacitása növelésére csak korlátozott lehetőségei vannak. |
| --- | --- |

(87)

Végül azt is megállapították, hogy az orosz exportáló termelő közel teljes kapacitással működött, és kapacitása növelésére csak korlátozott lehetőségei vannak.

| (88) | Ezért vélhetően nem áll fenn az Orosz Föderációból származó behozatal ismételt dömpingjének kockázata. |
| --- | --- |

(88)

Ezért vélhetően nem áll fenn az Orosz Föderációból származó behozatal ismételt dömpingjének kockázata.

| (89) | Az Ukrajnára és Oroszországra vonatkozó megállapítások alapján az ezen országokkal szembeni eljárást be kell fejezni. |
| --- | --- |

(89)

Az Ukrajnára és Oroszországra vonatkozó megállapítások alapján az ezen országokkal szembeni eljárást be kell fejezni.

4.   A KÖZÖSSÉGI GAZDASÁGI ÁGAZAT FOGALMÁNAK MEGHATÁROZÁSA

| (90) | A legutóbbi megszűnési felülvizsgálat óta a közösségi gazdasági ágazat szerkezete megváltozott, ugyanis a korábbi német termelő, a müncheni székhelyű Elektroschmelzwerk Kempten GmbH két kapcsolódó vállalatra bomlott, az egyik hollandiai, a másik németországi székhellyel. Csak az előbbi termel és dolgoz fel nyers szilícium-karbidot, az utóbbi a Kollo Silicon carbide B.V. által termelt szilícium-karbidot dolgozza fel, de a végtermék továbbra is a hasonló termék marad. Ezenkívül az ESK-SIC GmbH saját szilícium-karbidját, illetve a Kollo Silicon carbide B.V. által termelt szilícium-karbidot értékesíti. Ezért úgy tekinthető, hogy a két vállalat egy csoportot alkot. |
| --- | --- |

(90)

A legutóbbi megszűnési felülvizsgálat óta a közösségi gazdasági ágazat szerkezete megváltozott, ugyanis a korábbi német termelő, a müncheni székhelyű Elektroschmelzwerk Kempten GmbH két kapcsolódó vállalatra bomlott, az egyik hollandiai, a másik németországi székhellyel. Csak az előbbi termel és dolgoz fel nyers szilícium-karbidot, az utóbbi a Kollo Silicon carbide B.V. által termelt szilícium-karbidot dolgozza fel, de a végtermék továbbra is a hasonló termék marad. Ezenkívül az ESK-SIC GmbH saját szilícium-karbidját, illetve a Kollo Silicon carbide B.V. által termelt szilícium-karbidot értékesíti. Ezért úgy tekinthető, hogy a két vállalat egy csoportot alkot.

4.1.   A közösségi termelés

| (91) | A Közösségen belül a hasonló terméket tíz termelő állítja elő, amelyek az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének értelmében a teljes közösségi termelést alkotják. |
| --- | --- |

(91)

A Közösségen belül a hasonló terméket tíz termelő állítja elő, amelyek az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének értelmében a teljes közösségi termelést alkotják.

4.2.   A közösségi gazdasági ágazat

| (92) | A kérelmet a következő európai közösségi termelők támogatták:






  — | a Kollo Silicon carbide B.V. (Hollandia), kapcsolódó vállalatával, az ESK-SIC GmbH-val (Németország), |
| --- | --- | --- |

(92)

A kérelmet a következő európai közösségi termelők támogatták:

—

a Kollo Silicon carbide B.V. (Hollandia), kapcsolódó vállalatával, az ESK-SIC GmbH-val (Németország),

| — | a Navarro SiC, S.A. (Spanyolország). |
| --- | --- |

—

a Navarro SiC, S.A. (Spanyolország).

| (93) | Mivel a fent említett közösségi termelők a hasonló termék közösségi termelésének 100 %-át képviselik, az a következtetés vonható le, hogy a panaszos termelők alkotják a közösségi gazdasági ágazatot az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(93)

Mivel a fent említett közösségi termelők a hasonló termék közösségi termelésének 100 %-át képviselik, az a következtetés vonható le, hogy a panaszos termelők alkotják a közösségi gazdasági ágazatot az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében.

5.   A KÖZÖSSÉGI PIAC HELYZETE

5.1.   Előzetes megjegyzések

| (94) | Az érintett behozatal közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata magában foglalta a gazdasági tényezők és a gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló mutatók értékelését az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésében felsoroltak szerint. |
| --- | --- |

(94)

Az érintett behozatal közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata magában foglalta a gazdasági tényezők és a gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló mutatók értékelését az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésében felsoroltak szerint.

5.2.   Felhasználás a közösségi piacon

| (95) | A látszólagos közösségi felhasználást az érintett országokból és az összes harmadik országból az érintett termék behozatalának mennyisége, valamint a közösségi gazdasági ágazat közösségi piacán történő értékesítés mennyisége alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(95)

A látszólagos közösségi felhasználást az érintett országokból és az összes harmadik országból az érintett termék behozatalának mennyisége, valamint a közösségi gazdasági ágazat közösségi piacán történő értékesítés mennyisége alapján állapították meg.

| (96) | A behozatal mennyiségét az érintett időszak során az Eurostat vonatkozó KN-kódnak megfelelő számadatai alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(96)

A behozatal mennyiségét az érintett időszak során az Eurostat vonatkozó KN-kódnak megfelelő számadatai alapján állapították meg.

| (97) | Ennek alapján a közösségi felhasználás némileg nőtt a 2001. évi 217 137 tonnáról a vizsgálati időszak alatt 226 450 tonnára, ami az érintett időszakban 4 %-os növekedést jelent. A tendenciát az 1. táblázat szemlélteti. |
| --- | --- |

(97)

Ennek alapján a közösségi felhasználás némileg nőtt a 2001. évi 217 137 tonnáról a vizsgálati időszak alatt 226 450 tonnára, ami az érintett időszakban 4 %-os növekedést jelent. A tendenciát az 1. táblázat szemlélteti.

| (98) | A felhasználás alakulása azonban nem egyenletesen változott. Meg kell jegyezni, hogy először 2001–2003 között 10 %-kal csökkent. 2003-tól azonban a felhasználás újra növekedett a vizsgálati időszakig több mint 10 %-kal, amikor meghaladta a 2001. évi szintet. |
| --- | --- |

(98)

A felhasználás alakulása azonban nem egyenletesen változott. Meg kell jegyezni, hogy először 2001–2003 között 10 %-kal csökkent. 2003-tól azonban a felhasználás újra növekedett a vizsgálati időszakig több mint 10 %-kal, amikor meghaladta a 2001. évi szintet.

| (99) | Az érintett időszak elején bekövetkezett csökkenés javarészt azzal magyarázható, hogy a szilícium-karbidot más termékekkel, ferroszilíciummal és ipari gyémánttal helyettesítették, amely akkoriban olcsóbb volt. |
| --- | --- |

(99)

Az érintett időszak elején bekövetkezett csökkenés javarészt azzal magyarázható, hogy a szilícium-karbidot más termékekkel, ferroszilíciummal és ipari gyémánttal helyettesítették, amely akkoriban olcsóbb volt.

| (100) | 2003-tól azonban a szilícium-karbid árának csökkenésével összhangban a felhasználás újra megnőtt.
  1.   táblázat | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Közösségi felhasználás (tonna) | 217 137 | 205 231 | 194 486 | 218 919 | 226 450 |
| Index | 100 | 95 | 90 | 101 | 104 |

(100)

2003-tól azonban a szilícium-karbid árának csökkenésével összhangban a felhasználás újra megnőtt.

1.   táblázat

2001

2002

2003

2004

Vizsgálati időszak

Közösségi felhasználás (tonna)

217 137

205 231

194 486

218 919

226 450

Index

100

95

90

101

104

5.3   A Kínai Népköztársaságból származó behozatal mennyisége, piaci részesedése és ára

| (101) | A Kínai Népköztársaságból származó érintett termék behozatalának mennyisége és piaci részesedése az alábbi 2. táblázat szerint alakult. Mivel a kínai népköztársaságbeli exportáló termelő nem működött együtt, az ár és a mennyiség alakulása az alaprendelet 18. cikke értelmében rendelkezésre álló információkon alapult. Mivel nem állt rendelkezésre megbízhatóbb információ, a mennyiségi tendenciák az Eurostat statisztikáin alapultak. |
| --- | --- |

(101)

A Kínai Népköztársaságból származó érintett termék behozatalának mennyisége és piaci részesedése az alábbi 2. táblázat szerint alakult. Mivel a kínai népköztársaságbeli exportáló termelő nem működött együtt, az ár és a mennyiség alakulása az alaprendelet 18. cikke értelmében rendelkezésre álló információkon alapult. Mivel nem állt rendelkezésre megbízhatóbb információ, a mennyiségi tendenciák az Eurostat statisztikáin alapultak.

| (102) | A Kínai Népköztársaságból származó behozatal mennyisége 1 205 tonna volt, és 2001-ben 0,6 %-os piaci részesedést képviselt. 2002-ben a behozatal mennyisége kissé nőtt, és 1 467 tonnát ért el, amely 0,7 %-os piaci részesedésnek felelt meg, majd a vizsgálati időszak alatt 651 tonnára csökkent, amely 0,3 %-os piaci részesedésnek felelt meg. |
| --- | --- |

(102)

A Kínai Népköztársaságból származó behozatal mennyisége 1 205 tonna volt, és 2001-ben 0,6 %-os piaci részesedést képviselt. 2002-ben a behozatal mennyisége kissé nőtt, és 1 467 tonnát ért el, amely 0,7 %-os piaci részesedésnek felelt meg, majd a vizsgálati időszak alatt 651 tonnára csökkent, amely 0,3 %-os piaci részesedésnek felelt meg.

| (103) | A Kínai Népköztársaságból származó behozatal ára némileg csökkent. Meg kell jegyezni azonban, hogy a Kínai Népköztársaságból származó export kis mennyisége miatt az exportárakat nem lehetett reprezentatívnak tekinteni, mivel nagyon specifikus terméktípusokra vagy nagyon specifikus vásárlókra vonatkozhatnak. Ezért az Eurostat számadatai alapján az árak alakulásáról nem lehet ésszerű következtetéseket levonni. A panaszban benyújtott, árakra vonatkozó információk alapján azonban megállapítható, hogy a kínai árak (624 és 1 814 euro/tonna között az osztálytól és minőségtől függően) több mint 30 %-kal alákínálták az EK árait.
  2.   táblázat | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Kínai Népköztársaságból származó behozatal mennyisége (tonna) | 1 205 | 1 467 | 1 465 | 787 | 651 |
| A Kínai Népköztársaságból származó behozatal piaci részesedése | 0,6 % | 0,7 % | 0,8 % | 0,4 % | 0,3 % |

(103)

A Kínai Népköztársaságból származó behozatal ára némileg csökkent. Meg kell jegyezni azonban, hogy a Kínai Népköztársaságból származó export kis mennyisége miatt az exportárakat nem lehetett reprezentatívnak tekinteni, mivel nagyon specifikus terméktípusokra vagy nagyon specifikus vásárlókra vonatkozhatnak. Ezért az Eurostat számadatai alapján az árak alakulásáról nem lehet ésszerű következtetéseket levonni. A panaszban benyújtott, árakra vonatkozó információk alapján azonban megállapítható, hogy a kínai árak (624 és 1 814 euro/tonna között az osztálytól és minőségtől függően) több mint 30 %-kal alákínálták az EK árait.

2.   táblázat

2001

2002

2003

2004

Vizsgálati időszak

A Kínai Népköztársaságból származó behozatal mennyisége (tonna)

1 205

1 467

1 465

787

651

A Kínai Népköztársaságból származó behozatal piaci részesedése

0,6 %

0,7 %

0,8 %

0,4 %

0,3 %

5.4.   A jelenlegi felülvizsgálatban érintett egyéb országokból származó behozatal

| (104) | A közösségi piac helyzetére vonatkozó teljes kép bemutatása érdekében a többi országból származó szilícium-karbid behozatalának alakulását is megvizsgálták. Meg kell jegyezni azonban, hogy az árakat illetően az adatok nem hasonlíthatók össze, mivel a termékösszetétel különböző, és ez nagy árkülönbségeket eredményez. |
| --- | --- |

(104)

A közösségi piac helyzetére vonatkozó teljes kép bemutatása érdekében a többi országból származó szilícium-karbid behozatalának alakulását is megvizsgálták. Meg kell jegyezni azonban, hogy az árakat illetően az adatok nem hasonlíthatók össze, mivel a termékösszetétel különböző, és ez nagy árkülönbségeket eredményez.

5.4.1.   Oroszország

| (105) | Az Oroszországból származó behozatal alakulása a következő:
  3.   táblázat | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Oroszországból származó behozatal mennyisége (tonna) | 21 901 | 24 368 | 21 061 | 20 457 | 21 810 |
| Az Oroszországból származó behozatal piaci részesedése | 10,1 % | 11,9 % | 10,8 % | 9,3 % | 9,6 % |
| Az Oroszországból származó behozatal ára (euro/tonna) | 453 | 465 | 477 | 464 | 480 |
| Index: 2001 = 100 | 100 | 103 | 105 | 102 | 106 |

(105)

Az Oroszországból származó behozatal alakulása a következő:

3.   táblázat

2001

2002

2003

2004

Vizsgálati időszak

Az Oroszországból származó behozatal mennyisége (tonna)

21 901

24 368

21 061

20 457

21 810

Az Oroszországból származó behozatal piaci részesedése

10,1 %

11,9 %

10,8 %

9,3 %

9,6 %

Az Oroszországból származó behozatal ára (euro/tonna)

453

465

477

464

480

Index: 2001 = 100

100

103

105

102

106

| (106) | Az Oroszországból származó behozatal mennyisége a 2001. évi 10,1 %-os piaci részesedést jelentő 21 901 tonnáról a vizsgálati időszakban 21 810 tonnára, a piaci részesedés 9,6 %-ára csökkent. Az Oroszországból származó behozatal átlagára 2001 és a vizsgálati időszak között 6 %-kal, azaz 453 euro/tonnáról 480 euro/tonnára nőtt. Az Oroszországból származó behozatal jelentős mennyisége a (2) preambulumbekezdésben említett mennyiségi kötelezettségvállalás részét képezte. Arra is emlékezni kell, hogy 23,3 %-os dömpingellenes vám volt alkalmazandó minden olyan behozatalra, amely meghaladta az imént említett kötelezettségvállalásban rögzített, dömpingellenes vámtól mentes mennyiséget. |
| --- | --- |

(106)

Az Oroszországból származó behozatal mennyisége a 2001. évi 10,1 %-os piaci részesedést jelentő 21 901 tonnáról a vizsgálati időszakban 21 810 tonnára, a piaci részesedés 9,6 %-ára csökkent. Az Oroszországból származó behozatal átlagára 2001 és a vizsgálati időszak között 6 %-kal, azaz 453 euro/tonnáról 480 euro/tonnára nőtt. Az Oroszországból származó behozatal jelentős mennyisége a (2) preambulumbekezdésben említett mennyiségi kötelezettségvállalás részét képezte. Arra is emlékezni kell, hogy 23,3 %-os dömpingellenes vám volt alkalmazandó minden olyan behozatalra, amely meghaladta az imént említett kötelezettségvállalásban rögzített, dömpingellenes vámtól mentes mennyiséget.

5.4.2.   Ukrajna

| (107) | Az Ukrajnából származó behozatal alakulása a következő:
  4.   táblázat | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Ukrajnából származó behozatal mennyisége (tonna) | 4 956 | 6 760 | 7 829 | 8 491 | 7 718 |
| Az Ukrajnából származó behozatal piaci részesedése | 2,3 % | 3,3 % | 4 % | 3,9 % | 3,4 % |
| Az Ukrajnából származó behozatal ára (euro/tonna) | 504 | 502 | 469 | 468 | 489 |
| Index: 2001 = 100 | 100 | 99 | 93 | 96 | 97 |

(107)

Az Ukrajnából származó behozatal alakulása a következő:

4.   táblázat

2001

2002

2003

2004

Vizsgálati időszak

Az Ukrajnából származó behozatal mennyisége (tonna)

4 956

6 760

7 829

8 491

7 718

Az Ukrajnából származó behozatal piaci részesedése

2,3 %

3,3 %

4 %

3,9 %

3,4 %

Az Ukrajnából származó behozatal ára (euro/tonna)

504

502

469

468

489

Index: 2001 = 100

100

99

93

96

97

| (108) | Az Ukrajnából származó behozatal mennyisége a 2001. évi 2,3 %-os piaci részesedést jelentő 4 956 tonnáról a vizsgálati időszakban 7 718 tonnára, azaz a piaci részesedés 3,4 %-ára nőtt. Az Ukrajnából származó behozatal átlagára 2001 és a vizsgálati időszak között 3,0 %-kal, azaz 504 euro/tonnáról 489 euro/tonnára csökkent. 2004 és 2005 között a (4) preambulumbekezdésben említett mennyiségi kötelezettségvállalás részét képező behozatal jelentős százalékaránya kivételével az érintett időszakban az Ukrajnából származó behozatalra 24 %-os dömpingellenes vámot alkalmaztak. |
| --- | --- |

(108)

Az Ukrajnából származó behozatal mennyisége a 2001. évi 2,3 %-os piaci részesedést jelentő 4 956 tonnáról a vizsgálati időszakban 7 718 tonnára, azaz a piaci részesedés 3,4 %-ára nőtt. Az Ukrajnából származó behozatal átlagára 2001 és a vizsgálati időszak között 3,0 %-kal, azaz 504 euro/tonnáról 489 euro/tonnára csökkent. 2004 és 2005 között a (4) preambulumbekezdésben említett mennyiségi kötelezettségvállalás részét képező behozatal jelentős százalékaránya kivételével az érintett időszakban az Ukrajnából származó behozatalra 24 %-os dömpingellenes vámot alkalmaztak.

5.5.   A jelenlegi felülvizsgálatban nem érintett egyéb harmadik országokból származó behozatal

5.5.1.   Románia

| (109) | A fenti (6) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság 2005. június 30-án a CEFIC által benyújtott panaszt követően dömpingellenes eljárást kezdeményezett a Romániából származó, ugyanazon termék behozatalára. Miután azonban a panaszos közösségi gazdasági ágazat visszavonta a panaszt, a vizsgálatot megszüntették. |
| --- | --- |

(109)

A fenti (6) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság 2005. június 30-án a CEFIC által benyújtott panaszt követően dömpingellenes eljárást kezdeményezett a Romániából származó, ugyanazon termék behozatalára. Miután azonban a panaszos közösségi gazdasági ágazat visszavonta a panaszt, a vizsgálatot megszüntették.

| (110) | A Romániából származó behozatal alakulása a következő:
  5.   táblázat | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Romániából származó behozatal mennyisége (tonna) | 14 173 | 15 694 | 22 844 | 38 459 | 42 387 |
| A Romániából származó behozatal piaci részesedése | 6,5 % | 7,6 % | 11,7 % | 17,6 % | 18,7 % |
| A Romániából származó behozatal ára (euro/tonna) | 439 | 468 | 465 | 445 | 456 |
| Index: 2001 = 100 | 100 | 107 | 106 | 101 | 104 |

(110)

A Romániából származó behozatal alakulása a következő:

5.   táblázat

2001

2002

2003

2004

Vizsgálati időszak

A Romániából származó behozatal mennyisége (tonna)

14 173

15 694

22 844

38 459

42 387

A Romániából származó behozatal piaci részesedése

6,5 %

7,6 %

11,7 %

17,6 %

18,7 %

A Romániából származó behozatal ára (euro/tonna)

439

468

465

445

456

Index: 2001 = 100

100

107

106

101

104

| (111) | A Romániából származó behozatal mennyisége a 2001. évi 6,5 %-os piaci részesedést jelentő 14 173 tonnáról a vizsgálati időszakban 42 387 tonnára, azaz a piaci részesedés 18,7 %-ára nőtt. A Romániából származó behozatal átlagára 2001 és a vizsgálati időszak között 3,9 %-kal, azaz 439 euro/tonnáról 456 euro/tonnára nőtt. |
| --- | --- |

(111)

A Romániából származó behozatal mennyisége a 2001. évi 6,5 %-os piaci részesedést jelentő 14 173 tonnáról a vizsgálati időszakban 42 387 tonnára, azaz a piaci részesedés 18,7 %-ára nőtt. A Romániából származó behozatal átlagára 2001 és a vizsgálati időszak között 3,9 %-kal, azaz 439 euro/tonnáról 456 euro/tonnára nőtt.

5.5.2.   Norvégia

| (112) | A Norvégiából származó behozatal alakulása a következő:
  6.   táblázat | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Norvégiából származó behozatal mennyisége (tonna) | 60 496 | 43 400 | 32 520 | 38 160 | 38 550 |
| A Norvégiából származó behozatal piaci részesedése | 27,9 % | 21,1 % | 16,7 % | 17,4 % | 17,0 % |
| A Norvégiából származó behozatal ára (euro/tonna) | 971 | 919 | 963 | 898 | 973 |
| Index: 2001 = 100 | 100 | 95 | 99 | 93 | 100 |

(112)

A Norvégiából származó behozatal alakulása a következő:

6.   táblázat

2001

2002

2003

2004

Vizsgálati időszak

A Norvégiából származó behozatal mennyisége (tonna)

60 496

43 400

32 520

38 160

38 550

A Norvégiából származó behozatal piaci részesedése

27,9 %

21,1 %

16,7 %

17,4 %

17,0 %

A Norvégiából származó behozatal ára (euro/tonna)

971

919

963

898

973

Index: 2001 = 100

100

95

99

93

100

| (113) | A Norvégiából származó behozatal mennyisége a 2001. évi 27,9 %-os piaci részesedést jelentő 60 496 tonnáról a vizsgálati időszakban 38 550 tonnára, azaz a piaci részesedés 17,0 %-ára csökkent. A Norvégiából származó behozatal átlagára 2001 és a vizsgálati időszak között stabil maradt, azaz a 2001. évi 971 euro/tonna a vizsgálati időszak alatt 973 euro/tonna lett. |
| --- | --- |

(113)

A Norvégiából származó behozatal mennyisége a 2001. évi 27,9 %-os piaci részesedést jelentő 60 496 tonnáról a vizsgálati időszakban 38 550 tonnára, azaz a piaci részesedés 17,0 %-ára csökkent. A Norvégiából származó behozatal átlagára 2001 és a vizsgálati időszak között stabil maradt, azaz a 2001. évi 971 euro/tonna a vizsgálati időszak alatt 973 euro/tonna lett.

5.5.3.   A fentiekben nem említett egyéb harmadik országok

| (114) | A fentiekben nem említett, egyéb harmadik országokból származó behozatal alakulása a következő:
  7.   táblázat | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A fentiekben nem említett országokból származó behozatal mennyisége (tonna) | 44 473 | 52 143 | 48 354 | 44 804 | 48 271 |
| A fentiekben nem említett országokból származó behozatal piaci részesedése | 20,5 % | 25,4 % | 24,9 % | 20,5 % | 21,3 % |
| A fentiekben nem említett országokból származó behozatal ára (euro/tonna) | 630 | 618 | 558 | 560 | 552 |
| Index: 2001 = 100 | 100 | 98 | 89 | 89 | 88 |

(114)

A fentiekben nem említett, egyéb harmadik országokból származó behozatal alakulása a következő:

7.   táblázat

2001

2002

2003

2004

Vizsgálati időszak

A fentiekben nem említett országokból származó behozatal mennyisége (tonna)

44 473

52 143

48 354

44 804

48 271

A fentiekben nem említett országokból származó behozatal piaci részesedése

20,5 %

25,4 %

24,9 %

20,5 %

21,3 %

A fentiekben nem említett országokból származó behozatal ára (euro/tonna)

630

618

558

560

552

Index: 2001 = 100

100

98

89

89

88

| (115) | Az egyéb harmadik országokból származó behozatal mennyisége a 2001. évi 20,5 %-os piaci részesedést jelentő 44 473 tonnáról a vizsgálati időszakban 48 271 tonnára, a piaci részesedés 21,3 %-ára kismértékben nőtt. A fentiekben nem említett harmadik országokból származó behozatal átlagára a 2001. évi 630 euro/tonnáról a vizsgálati időszakban 552 euro/tonnára csökkent. |
| --- | --- |

(115)

Az egyéb harmadik országokból származó behozatal mennyisége a 2001. évi 20,5 %-os piaci részesedést jelentő 44 473 tonnáról a vizsgálati időszakban 48 271 tonnára, a piaci részesedés 21,3 %-ára kismértékben nőtt. A fentiekben nem említett harmadik országokból származó behozatal átlagára a 2001. évi 630 euro/tonnáról a vizsgálati időszakban 552 euro/tonnára csökkent.

5.6.   Következtetés

| (116) | A vizsgálat kimutatta, hogy az Oroszországból és Ukrajnából származó behozatal viszonylag stabil maradt a piaci részesedést és az átlagárakat tekintve. Azt is kimutatta továbbá, hogy a kínai szilícium-karbid behozatalának mennyisége túl kicsi ahhoz, hogy ésszerű következtetéseket lehessen levonni az egyes osztályokba tartozó szilícium-karbid árának alakulásáról. Ezért a Bizottság rendelkezésére álló információt, azaz a panaszt felhasználták, és rámutattak, hogy a kínai árak jelentősen alákínáltak az EK árainak. |
| --- | --- |

(116)

A vizsgálat kimutatta, hogy az Oroszországból és Ukrajnából származó behozatal viszonylag stabil maradt a piaci részesedést és az átlagárakat tekintve. Azt is kimutatta továbbá, hogy a kínai szilícium-karbid behozatalának mennyisége túl kicsi ahhoz, hogy ésszerű következtetéseket lehessen levonni az egyes osztályokba tartozó szilícium-karbid árának alakulásáról. Ezért a Bizottság rendelkezésére álló információt, azaz a panaszt felhasználták, és rámutattak, hogy a kínai árak jelentősen alákínáltak az EK árainak.

| (117) | Arra is rámutattak, hogy a Romániából származó behozatal mennyiségileg gyakorlatilag átvette a Norvégiából származó behozatal szerepét, mivel a román behozatal piaci részesedése hasonló arányban nőtt, mint amilyen arányban a norvég behozatal csökkent. Míg a Norvégiából származó behozatal a közösségi gazdasági ágazat árainál (973 euro/tonna) átlagosan magasabb áron érkezett feltehetően a jó minőségű osztályok miatt, a Romániából származó behozatal ára (456 euro/tonna) sokkal alacsonyabb volt. Ebben az összefüggésben meg kell jegyezni azonban, hogy a Romániából származó behozatal csaknem teljes egészében az olcsóbb kohászati osztályba tartozik, tehát a többi országból származó behozatal átlagáraival nem lehet összehasonlítani. |
| --- | --- |

(117)

Arra is rámutattak, hogy a Romániából származó behozatal mennyiségileg gyakorlatilag átvette a Norvégiából származó behozatal szerepét, mivel a román behozatal piaci részesedése hasonló arányban nőtt, mint amilyen arányban a norvég behozatal csökkent. Míg a Norvégiából származó behozatal a közösségi gazdasági ágazat árainál (973 euro/tonna) átlagosan magasabb áron érkezett feltehetően a jó minőségű osztályok miatt, a Romániából származó behozatal ára (456 euro/tonna) sokkal alacsonyabb volt. Ebben az összefüggésben meg kell jegyezni azonban, hogy a Romániából származó behozatal csaknem teljes egészében az olcsóbb kohászati osztályba tartozik, tehát a többi országból származó behozatal átlagáraival nem lehet összehasonlítani.

| (118) | Az egyéb harmadik országokból származó behozatal alakulását illetően meg kell jegyezni, hogy az átlagár csökkenő tendenciát mutatott, miközben a Közösségbe importált mennyiség és a piaci részesedés stabil maradt az érintett időszak alatt. |
| --- | --- |

(118)

Az egyéb harmadik országokból származó behozatal alakulását illetően meg kell jegyezni, hogy az átlagár csökkenő tendenciát mutatott, miközben a Közösségbe importált mennyiség és a piaci részesedés stabil maradt az érintett időszak alatt.

6.   A KÖZÖSSÉGI GAZDASÁGI ÁGAZAT GAZDASÁGI HELYZETE

6.1.   Előzetes megjegyzés

| (119) | Az egyik közösségi termelő termékeinek egy részét egy kapcsolódó termelőnek adta el, amely a szilícium-karbidot feldolgozta, és hasonló termékként a szabadpiacon értékesítette. Az azt követő vizsgálat során azonban az e két kapcsolódó fél közötti eladást nem vették figyelembe. Különösképpen úgy vélték, hogy a kötött eladások és a szabadpiaci eladások párhuzamos vizsgálatára nincs szükség, mivel a feldolgozott áruk értékesítése a hasonló termék értékesítése marad. Ezért a kötött eladások figyelembevétele kétszeres elszámoláshoz vezetne. Hasonlóképpen bármilyen nyereség vagy veszteség, amelyet a második termelő a szabadpiacon a feldolgozott szilícium-karbid értékesítéséből elér, ellensúlyozva lenne azzal a nyereséggel vagy veszteséggel, amelyet az első termelő a kötött piacon ér el, mivel a két termelő egy gazdasági egységnek tekinhető. |
| --- | --- |

(119)

Az egyik közösségi termelő termékeinek egy részét egy kapcsolódó termelőnek adta el, amely a szilícium-karbidot feldolgozta, és hasonló termékként a szabadpiacon értékesítette. Az azt követő vizsgálat során azonban az e két kapcsolódó fél közötti eladást nem vették figyelembe. Különösképpen úgy vélték, hogy a kötött eladások és a szabadpiaci eladások párhuzamos vizsgálatára nincs szükség, mivel a feldolgozott áruk értékesítése a hasonló termék értékesítése marad. Ezért a kötött eladások figyelembevétele kétszeres elszámoláshoz vezetne. Hasonlóképpen bármilyen nyereség vagy veszteség, amelyet a második termelő a szabadpiacon a feldolgozott szilícium-karbid értékesítéséből elér, ellensúlyozva lenne azzal a nyereséggel vagy veszteséggel, amelyet az első termelő a kötött piacon ér el, mivel a két termelő egy gazdasági egységnek tekinhető.

6.2.   Termelés

| (120) | A közösségi gazdasági ágazatban az érintett időszakban a termelés mennyisége 4 %-kal nőtt. 2002-ben a termelés csökkent a felhasználás csökkenésével egyidejűleg. 2002-től a termelés mennyisége pozitív változást mutatott. |
| --- | --- |

(120)

A közösségi gazdasági ágazatban az érintett időszakban a termelés mennyisége 4 %-kal nőtt. 2002-ben a termelés csökkent a felhasználás csökkenésével egyidejűleg. 2002-től a termelés mennyisége pozitív változást mutatott.

6.3.   Termelési kapacitás és a kapacitás kihasználása

| (121) | 2001 és 2002 között a kapacitáskihasználás csökkenése után a kapacitáskihasználási arányok kissé növekedtek az érintett időszak alatt 3 százalékponttal. Mivel a termelés kapacitása az érintett időszakban változatlan maradt, ez a tendencia összhangban van a termelési mennyiség alakulásával. Az érintett időszakban a kapacitáskihasználás mindig 75 % felett volt. |
| --- | --- |

(121)

2001 és 2002 között a kapacitáskihasználás csökkenése után a kapacitáskihasználási arányok kissé növekedtek az érintett időszak alatt 3 százalékponttal. Mivel a termelés kapacitása az érintett időszakban változatlan maradt, ez a tendencia összhangban van a termelési mennyiség alakulásával. Az érintett időszakban a kapacitáskihasználás mindig 75 % felett volt.

6.4.   Eladási árak és a hazai árakat befolyásoló tényezők

| (122) | A közösségi gazdasági ágazat eladási egységárai 2001 és a vizsgálati időszak között kissé emelkedtek (kevesebb mint 5 %-kal). 2002-ben kivételes csúcspontot értek el, de azóta viszonylag stabil szintre csökkentek, kissé a 2001. évi szint fölé. A Közösség eladási árának 2002. évi csúcsa ugyanezen időszak alatt az előállítási költségek növekedésével magyarázható, amit a közösségi gazdasági ágazat eladási árainak tükrözniük kellett. Ezt követően részben a közösségi gazdasági ágazat előállítási költségei csökkenésének, részben a közösségi piacot érő folyamatos árleszorításnak köszönhetően a közösségi gazdasági ágazat eladási árai újra csökkentek. |
| --- | --- |

(122)

A közösségi gazdasági ágazat eladási egységárai 2001 és a vizsgálati időszak között kissé emelkedtek (kevesebb mint 5 %-kal). 2002-ben kivételes csúcspontot értek el, de azóta viszonylag stabil szintre csökkentek, kissé a 2001. évi szint fölé. A Közösség eladási árának 2002. évi csúcsa ugyanezen időszak alatt az előállítási költségek növekedésével magyarázható, amit a közösségi gazdasági ágazat eladási árainak tükrözniük kellett. Ezt követően részben a közösségi gazdasági ágazat előállítási költségei csökkenésének, részben a közösségi piacot érő folyamatos árleszorításnak köszönhetően a közösségi gazdasági ágazat eladási árai újra csökkentek.

6.5.   Készletek

| (123) | Az érintett időszakban a készletek kissé csökkentek; 1 %-kal, bár 2002–2003-ban jelentősen növekedtek, miután a vizsgálati időszak alatt a 2001. évi szintre csökkentek. E növekedés magyarázata az eladási mennyiség csökkenése a (124) preambulumbekezdésben leírt magyarázat szerint. 2003-tól kezdődően a készletek csökkentek nemcsak a közösségi piacokon történő eladások, hanem a közösségi gazdasági ágazat exporteladásainak növekedése miatt is. E tendencia ellenére úgy vélték, hogy a készletek szintjét az egész érintett időszak alatt ésszerű szinten tartották. |
| --- | --- |

(123)

Az érintett időszakban a készletek kissé csökkentek; 1 %-kal, bár 2002–2003-ban jelentősen növekedtek, miután a vizsgálati időszak alatt a 2001. évi szintre csökkentek. E növekedés magyarázata az eladási mennyiség csökkenése a (124) preambulumbekezdésben leírt magyarázat szerint. 2003-tól kezdődően a készletek csökkentek nemcsak a közösségi piacokon történő eladások, hanem a közösségi gazdasági ágazat exporteladásainak növekedése miatt is. E tendencia ellenére úgy vélték, hogy a készletek szintjét az egész érintett időszak alatt ésszerű szinten tartották.

6.6.   Az értékesítési mennyiség és a piaci részesedés

| (124) | A közösségi gazdasági ágazat által a hasonló termék értékesítése a közösségi piacon az érintett időszak alatt általánosságban 4 %-kal csökkent. Mivel az érintett időszakban a közösségi felhasználás 4 %-kal nőtt, az értékesítés ilyen mértékű csökkenése a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedésének 2,6 %-os csökkenésében mutatkozott meg. |
| --- | --- |

(124)

A közösségi gazdasági ágazat által a hasonló termék értékesítése a közösségi piacon az érintett időszak alatt általánosságban 4 %-kal csökkent. Mivel az érintett időszakban a közösségi felhasználás 4 %-kal nőtt, az értékesítés ilyen mértékű csökkenése a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedésének 2,6 %-os csökkenésében mutatkozott meg.

6.7.   Beruházások

| (125) | A beruházások növekvő tendenciát mutattak, sőt az érintett időszak alatt megduplázódtak. Megállapították, hogy a beruházásokat pótlásra és karbantartásra költötték, de egyben termékek új alkalmazásokra történő kifejlesztésére is. |
| --- | --- |

(125)

A beruházások növekvő tendenciát mutattak, sőt az érintett időszak alatt megduplázódtak. Megállapították, hogy a beruházásokat pótlásra és karbantartásra költötték, de egyben termékek új alkalmazásokra történő kifejlesztésére is.

6.8.   Növekedés

| (126) | Általánosságban meg kell jegyezni, hogy a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése a szabadpiacon csökkent (lásd a (124) preambulumbekezdést), miközben a piac általánosságban 4 %-kal nőtt. A közösségi gazdasági ágazat ezért nem tudott részt venni a piac növekedésében. |
| --- | --- |

(126)

Általánosságban meg kell jegyezni, hogy a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése a szabadpiacon csökkent (lásd a (124) preambulumbekezdést), miközben a piac általánosságban 4 %-kal nőtt. A közösségi gazdasági ágazat ezért nem tudott részt venni a piac növekedésében.

6.9.   Foglalkoztatottság és bérek

| (127) | Az érintett időszak alatt a foglalkoztatottság 7 %-kal csökkent. Az érintett időszak alatt a bérek összesen 2 %-kal csökkentek. Másfelől azonban a súlyozott átlagjövedelem emelkedett, mert az elbocsátott dolgozóknak végkielégítést kellett fizetni. Ezenkívül annak érdekében, hogy teljes mértékben ki lehessen használni a berendezésre fordított beruházásokat, szakképzett munkásokat kellett alkalmazni, ami megemelte a bérköltségeket. |
| --- | --- |

(127)

Az érintett időszak alatt a foglalkoztatottság 7 %-kal csökkent. Az érintett időszak alatt a bérek összesen 2 %-kal csökkentek. Másfelől azonban a súlyozott átlagjövedelem emelkedett, mert az elbocsátott dolgozóknak végkielégítést kellett fizetni. Ezenkívül annak érdekében, hogy teljes mértékben ki lehessen használni a berendezésre fordított beruházásokat, szakképzett munkásokat kellett alkalmazni, ami megemelte a bérköltségeket.

6.10.   Termelékenység

| (128) | Az egy alkalmazottra jutó termelékenység, amelyet az egy alkalmazottra jutó teljesítmény szerint mértek, az érintett időszak alatt 12 %-kal nőtt. Ez a termelékenységi javulás a gépekre fordított beruházások szintjét és az alkalmazottak számának csökkentését tükrözi. |
| --- | --- |

(128)

Az egy alkalmazottra jutó termelékenység, amelyet az egy alkalmazottra jutó teljesítmény szerint mértek, az érintett időszak alatt 12 %-kal nőtt. Ez a termelékenységi javulás a gépekre fordított beruházások szintjét és az alkalmazottak számának csökkentését tükrözi.

6.11.   Pénzáramlás, tőkebevonási képesség

| (129) | Az érintett időszak alatt a pénzáramlás 10 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(129)

Az érintett időszak alatt a pénzáramlás 10 %-kal nőtt.

| (130) | A közösségi termelők a tőkebevonással kapcsolatban nem tapasztaltak problémát. Tevékenységeiket kapcsolódó vállalatoktól és bankoktól származó hitelekből finanszírozták. Önfinanszírozást is alkalmaztak. |
| --- | --- |

(130)

A közösségi termelők a tőkebevonással kapcsolatban nem tapasztaltak problémát. Tevékenységeiket kapcsolódó vállalatoktól és bankoktól származó hitelekből finanszírozták. Önfinanszírozást is alkalmaztak.

6.12.   A nettó eszközállomány hozama

| (131) | A nettó eszközállomány hozamát a Közösségben eladott hasonló termék adózás előtti nettó nyereségét kifejezve számították ki az állóeszközök nettó könyvelt értékének arányában a Közösségben értékesített hasonló termékekre elosztva. A nyereségességhez hasonló tendenciát mutatott (lásd az alábbi (132) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(131)

A nettó eszközállomány hozamát a Közösségben eladott hasonló termék adózás előtti nettó nyereségét kifejezve számították ki az állóeszközök nettó könyvelt értékének arányában a Közösségben értékesített hasonló termékekre elosztva. A nyereségességhez hasonló tendenciát mutatott (lásd az alábbi (132) preambulumbekezdést).

6.13.   Nyereségesség

| (132) | A közösségi gazdasági ágazat nyereségessége a nettó eladások százalékában kifejezve 2001 és 2003 között éles csökkenő tendenciát mutatott, amikor a már eredetileg is alacsony haszonkulcs a felére csökkent. A nyereségesség ezután emelkedett, azonban nem érte el a 2001. évi szintet. A vizsgálati időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat nyeresége a 2001. évi szint valamivel több mint felét képviselte. 2002-ben az árak emelkedése nem tudta ellensúlyozni sem az előállítási költségek emelkedését, sem a kisebb eladási mennyiségek okozta veszteséget. 2003-ban a számadatok aztán még kisebbek lettek, mivel az árak csökkentek, miközben az eladási mennyiségek még alacsonyabbak lettek. 2004-ben és a vizsgálati időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat nyereségessége stabil árszint mellett az eladási mennyiség jelentős növekedése miatt javult. |
| --- | --- |

(132)

A közösségi gazdasági ágazat nyereségessége a nettó eladások százalékában kifejezve 2001 és 2003 között éles csökkenő tendenciát mutatott, amikor a már eredetileg is alacsony haszonkulcs a felére csökkent. A nyereségesség ezután emelkedett, azonban nem érte el a 2001. évi szintet. A vizsgálati időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat nyeresége a 2001. évi szint valamivel több mint felét képviselte. 2002-ben az árak emelkedése nem tudta ellensúlyozni sem az előállítási költségek emelkedését, sem a kisebb eladási mennyiségek okozta veszteséget. 2003-ban a számadatok aztán még kisebbek lettek, mivel az árak csökkentek, miközben az eladási mennyiségek még alacsonyabbak lettek. 2004-ben és a vizsgálati időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat nyereségessége stabil árszint mellett az eladási mennyiség jelentős növekedése miatt javult.

6.14.   A dömpingkülönbözet mértéke

| (133) | A tényleges dömpingkülönbözet mértékének a közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatását illetően a Kínai Népköztársaságból származó behozatal alacsony szintje miatt nem lehet ésszerű következtetéseket levonni. |
| --- | --- |

(133)

A tényleges dömpingkülönbözet mértékének a közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatását illetően a Kínai Népköztársaságból származó behozatal alacsony szintje miatt nem lehet ésszerű következtetéseket levonni.

6.15.   A korábbi dömping hatásai utáni felépülés

| (134) | Míg a fentiekben megvizsgált mutatók jeleznek valamelyes javulást a közösségi gazdasági ágazat helyzetét illetően a dömpingellenes intézkedések 2000. évi bevezetését követően, néhány mutató negatív tendenciát mutat, ami azt bizonyítja, hogy a közösségi gazdasági ágazat továbbra is törékeny és sebezhető helyzetben van. |
| --- | --- |

(134)

Míg a fentiekben megvizsgált mutatók jeleznek valamelyes javulást a közösségi gazdasági ágazat helyzetét illetően a dömpingellenes intézkedések 2000. évi bevezetését követően, néhány mutató negatív tendenciát mutat, ami azt bizonyítja, hogy a közösségi gazdasági ágazat továbbra is törékeny és sebezhető helyzetben van.

6.16.   Következtetés

| (135) | 2001 és a vizsgálati időszak között az alábbi mutatók változtak kedvezően: az eladási árak, a kapacitáskihasználás és a közösségi gazdasági ágazat termelési mennyisége nőttek, míg a zárókészletek némileg csökkentek. A termelékenység jelentősen nőtt. A beruházások és a pénzáramlás szintén kedvezően alakultak. |
| --- | --- |

(135)

2001 és a vizsgálati időszak között az alábbi mutatók változtak kedvezően: az eladási árak, a kapacitáskihasználás és a közösségi gazdasági ágazat termelési mennyisége nőttek, míg a zárókészletek némileg csökkentek. A termelékenység jelentősen nőtt. A beruházások és a pénzáramlás szintén kedvezően alakultak.

| (136) | Ezzel ellentétben a következő mutatók alakultak kedvezőtlenül: az eladási mennyiség csökkent, a tonnánkénti előállítási költség és az egy alkalmazottra jutó átlagos bérköltségek emelkedtek, miközben a foglalkoztatottság csökkent. A nyereségesség és a nettó eszközállomány hozama szintén kedvezőtlenül alakult. |
| --- | --- |

(136)

Ezzel ellentétben a következő mutatók alakultak kedvezőtlenül: az eladási mennyiség csökkent, a tonnánkénti előállítási költség és az egy alkalmazottra jutó átlagos bérköltségek emelkedtek, miközben a foglalkoztatottság csökkent. A nyereségesség és a nettó eszközállomány hozama szintén kedvezőtlenül alakult.

| (137) | Összefoglalva a közösségi gazdasági ágazat helyzete vegyes: míg néhány mutató kedvező változásokat mutat, mások kedvezőtlen tendenciát jeleznek. Ha összehasonlítjuk a fenti tendenciákat az 1100/2000/EK rendeletben leírtakkal, egyértelmű, hogy 2000-ben a dömpingellenes intézkedések bevezetése lehetővé tette a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy stabilizálja helyzetét, de az elszenvedett kár utáni teljes felépülést nem biztosította. Noha a közösségi gazdasági ágazat a kedvező tendenciákat követően elkezdett beruházni az új alkalmazásokra szánt új berendezésekbe, hangsúlyozni kell, hogy az igen árérzékeny piac miatt piaci részesedése és nyereségessége csökkent. |
| --- | --- |

(137)

Összefoglalva a közösségi gazdasági ágazat helyzete vegyes: míg néhány mutató kedvező változásokat mutat, mások kedvezőtlen tendenciát jeleznek. Ha összehasonlítjuk a fenti tendenciákat az 1100/2000/EK rendeletben leírtakkal, egyértelmű, hogy 2000-ben a dömpingellenes intézkedések bevezetése lehetővé tette a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy stabilizálja helyzetét, de az elszenvedett kár utáni teljes felépülést nem biztosította. Noha a közösségi gazdasági ágazat a kedvező tendenciákat követően elkezdett beruházni az új alkalmazásokra szánt új berendezésekbe, hangsúlyozni kell, hogy az igen árérzékeny piac miatt piaci részesedése és nyereségessége csökkent.

| (138) | A közösségi gazdasági ágazat 2001-től a vizsgálati időszak végéig profitált a szilícium-karbid egységárának növekedéséből. A kezdeti növekedésnek ellensúlyoznia kellett volna az előállítási költségeknek a szerkezetátalakítással és a hatékonysággal kapcsolatos költségek miatti növekedését. Az eladási árak emelkedése azonban nem tudta ellensúlyozni az előállítási költségek emelkedését, így a haszonkulcsok csökkentek. |
| --- | --- |

(138)

A közösségi gazdasági ágazat 2001-től a vizsgálati időszak végéig profitált a szilícium-karbid egységárának növekedéséből. A kezdeti növekedésnek ellensúlyoznia kellett volna az előállítási költségeknek a szerkezetátalakítással és a hatékonysággal kapcsolatos költségek miatti növekedését. Az eladási árak emelkedése azonban nem tudta ellensúlyozni az előállítási költségek emelkedését, így a haszonkulcsok csökkentek.

| (139) | Bár az érintett időszakban a közösségi felhasználás 4 %-kal nőtt, a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése 2,6 %-kal csökkent, azaz a közösségi gazdasági ágazat nem tudott profitálni ebből a felhasználásbeli növekedésből. |
| --- | --- |

(139)

Bár az érintett időszakban a közösségi felhasználás 4 %-kal nőtt, a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése 2,6 %-kal csökkent, azaz a közösségi gazdasági ágazat nem tudott profitálni ebből a felhasználásbeli növekedésből.

| (140) | Másfelől azonban az érintett időszakban a közösségi gazdasági ágazat exportteljesítménye javult, ugyanis az érintett időszakban az exporteladások jelentősen, több mint 25 %-kal nőttek. Ez a tendencia azt mutatja, hogy a közösségi gazdasági ágazat versenyképes terméket állít elő, amely a harmadik országok piacán sikeres, bár más behozatallal szemben versenyben áll. |
| --- | --- |

(140)

Másfelől azonban az érintett időszakban a közösségi gazdasági ágazat exportteljesítménye javult, ugyanis az érintett időszakban az exporteladások jelentősen, több mint 25 %-kal nőttek. Ez a tendencia azt mutatja, hogy a közösségi gazdasági ágazat versenyképes terméket állít elő, amely a harmadik országok piacán sikeres, bár más behozatallal szemben versenyben áll.

| (141) | Ha összehasonlítjuk a közösségi gazdasági ágazat helyzetét az érintett időszak elején és végén, néhány kármutató, mint pl. a kapacitás és a kapacitáskihasználás, a készletek és piaci részesedés hasonló szinten áll. Más mutatók, mint pl. az eladási mennyiség, az előállítási költség, a nyereségesség, a beruházások hozama és a foglalkoztatottság egyértelmű negatív tendenciát mutatnak, miközben csak néhány mutató – az eladási egységár, a termelékenység, a beruházások és a pénzmozgás – mutat pozitív tendenciát. Ezért az a következtetés vonható le, hogy noha a közösségi gazdasági ágazat helyzete az érintett időszak alatt stabilizálódott, a 2000. évi intézkedések meghozatala előtti időszakhoz képest még mindig sérülékeny. A nyereségesség egyértelműen negatív tendenciája, amely még mindig nem ért el elfogadható szintet a vizsgálati időszak alatt, valamint a közösségi gazdasági ágazat csökkent piaci részesedése arra mutat rá, hogy nem tudott teljes mértékben felépülni a dömping káros hatásai után. |
| --- | --- |

(141)

Ha összehasonlítjuk a közösségi gazdasági ágazat helyzetét az érintett időszak elején és végén, néhány kármutató, mint pl. a kapacitás és a kapacitáskihasználás, a készletek és piaci részesedés hasonló szinten áll. Más mutatók, mint pl. az eladási mennyiség, az előállítási költség, a nyereségesség, a beruházások hozama és a foglalkoztatottság egyértelmű negatív tendenciát mutatnak, miközben csak néhány mutató – az eladási egységár, a termelékenység, a beruházások és a pénzmozgás – mutat pozitív tendenciát. Ezért az a következtetés vonható le, hogy noha a közösségi gazdasági ágazat helyzete az érintett időszak alatt stabilizálódott, a 2000. évi intézkedések meghozatala előtti időszakhoz képest még mindig sérülékeny. A nyereségesség egyértelműen negatív tendenciája, amely még mindig nem ért el elfogadható szintet a vizsgálati időszak alatt, valamint a közösségi gazdasági ágazat csökkent piaci részesedése arra mutat rá, hogy nem tudott teljes mértékben felépülni a dömping káros hatásai után.

7.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (142) | Az (56)–(57) preambulumbekezdésben leírtak szerint a Kínai Népköztársaság exportáló termelőinek módjukban áll jelentősen megnövelni a Közösségbe irányuló export mennyiségét azáltal, hogy átirányítják a jelenleg harmadik országokba irányuló exportmennyiséget a vonzóbb közösségi piacra, és/vagy felhasználják jelentős tartalékkapacitásukat. Valójában több mint 200 000 tonnás jelentős kapacitás áll rendelkezésre, amely a közösségi felhasználás közel 100 %-át képviseli. Ezért valószínű, hogy jelentős mennyiségű kínai szilícium-karbid tör be a közösségi piacra, hogy visszanyerje az elvesztett piaci részesedést, és az intézkedések megszűnése esetén tovább növelje azt. |
| --- | --- |

(142)

Az (56)–(57) preambulumbekezdésben leírtak szerint a Kínai Népköztársaság exportáló termelőinek módjukban áll jelentősen megnövelni a Közösségbe irányuló export mennyiségét azáltal, hogy átirányítják a jelenleg harmadik országokba irányuló exportmennyiséget a vonzóbb közösségi piacra, és/vagy felhasználják jelentős tartalékkapacitásukat. Valójában több mint 200 000 tonnás jelentős kapacitás áll rendelkezésre, amely a közösségi felhasználás közel 100 %-át képviseli. Ezért valószínű, hogy jelentős mennyiségű kínai szilícium-karbid tör be a közösségi piacra, hogy visszanyerje az elvesztett piaci részesedést, és az intézkedések megszűnése esetén tovább növelje azt.

| (143) | A szóban forgó egész időszak alatt az észak-amerikai piac továbbra is a Kínai Népköztársaság érdeklődésének középpontjában állt. Míg Észak-Amerikában csak egy nyersszilíciumkarbid-termelő maradt 50 000 tonnás kapacitással, e terület felhasználása hozzávetőlegesen 250 000 tonna. Az Egyesült Államok nyersszilíciumkarbid-behozatalának 80 %-át és a szemcsésszilíciumkarbid-behozatalának 57 %-át a Kínai Népköztársaság biztosítja, ezután következik Brazília (12 %), Norvégia (10 %) és Németország (6 %). Még ha a Kínai Népköztársaság át is tudná venni a többi harmadik ország behozatali részesedését az USÁ-ban, a Kínai Népköztársaság tartalékkapacitása még mindig elég lenne ahhoz, hogy elárassza a közösségi piacot olcsó szilícium-karbiddal, ha az intézkedéseket megszüntetnék. Valójában az USA piacának alakulása, ahol nem voltak hatályban dömpingellenes vámok, valószínűleg tükröződne a közösségi piacon, ha az intézkedéseket megszüntetnék. |
| --- | --- |

(143)

A szóban forgó egész időszak alatt az észak-amerikai piac továbbra is a Kínai Népköztársaság érdeklődésének középpontjában állt. Míg Észak-Amerikában csak egy nyersszilíciumkarbid-termelő maradt 50 000 tonnás kapacitással, e terület felhasználása hozzávetőlegesen 250 000 tonna. Az Egyesült Államok nyersszilíciumkarbid-behozatalának 80 %-át és a szemcsésszilíciumkarbid-behozatalának 57 %-át a Kínai Népköztársaság biztosítja, ezután következik Brazília (12 %), Norvégia (10 %) és Németország (6 %). Még ha a Kínai Népköztársaság át is tudná venni a többi harmadik ország behozatali részesedését az USÁ-ban, a Kínai Népköztársaság tartalékkapacitása még mindig elég lenne ahhoz, hogy elárassza a közösségi piacot olcsó szilícium-karbiddal, ha az intézkedéseket megszüntetnék. Valójában az USA piacának alakulása, ahol nem voltak hatályban dömpingellenes vámok, valószínűleg tükröződne a közösségi piacon, ha az intézkedéseket megszüntetnék.

| (144) | Mivel egyik kínai exportáló termelő sem működött együtt, az intézkedések megszűnése esetén a valószínűsíthető kínai árszintekről szóló információk az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló információkon alapultak. E tekintetben a panaszban benyújtott információkat, a behozatali statisztikákat és a piacról rendelkezésre álló egyéb információkat használták. A fenti (56) preambulumbekezdésben említettek szerint ezért a panaszban szereplő információk arra utalnak, hogy az USÁ-ba és Japánba irányuló jó minőségű osztályok exportjának árai jóval alacsonyabbak voltak, mint a közösségi gazdasági ágazat hasonló osztályainak árai. |
| --- | --- |

(144)

Mivel egyik kínai exportáló termelő sem működött együtt, az intézkedések megszűnése esetén a valószínűsíthető kínai árszintekről szóló információk az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló információkon alapultak. E tekintetben a panaszban benyújtott információkat, a behozatali statisztikákat és a piacról rendelkezésre álló egyéb információkat használták. A fenti (56) preambulumbekezdésben említettek szerint ezért a panaszban szereplő információk arra utalnak, hogy az USÁ-ba és Japánba irányuló jó minőségű osztályok exportjának árai jóval alacsonyabbak voltak, mint a közösségi gazdasági ágazat hasonló osztályainak árai.

| (145) | Ezt a tendenciát más információforrások is megerősítették, amelyek azt mutatják, hogy a kínai exportárak olyan harmadik országokban, mint pl. az USA vagy Dél-Afrika, jóval alacsonyabbak, mint a Közösségbe irányuló export árai az Eurostat statisztikái alapján, ami a kristályos osztályokra (minimum 97 %) 540 euro/tonna és a kohászati osztályokra 123 euro/tonna. Hangsúlyozni kell, hogy a kínai exportőrök bármilyen típusú jó minőségű szilícium-karbidot elő tudnak állítani, és az EK-ba exportálni tudják azt. A vizsgálat kimutatta, hogy az egyik legértékesebb és legköltségesebb szilícium-karbidot az EK-nak 1 500 euro/tonna áron adták el vám nélkül, amely importvámmal és dömpingellenes vámmal együtt 2 400 euro/tonna. Még ez utóbbi ár is jóval a közösségi termelők által kínált ár alatt van. Általánosságban az Eurostat statisztikái azt mutatják, hogy a Kínából a Közösségbe irányuló export árai mindig is nagyon alacsonyak, 250 és 500 euro/tonna között voltak. Ezért várható, hogy a kínai szilícium-karbid nagyon alacsony áron ismét belépne a piacra, ha az intézkedések megszűnnének. |
| --- | --- |

(145)

Ezt a tendenciát más információforrások is megerősítették, amelyek azt mutatják, hogy a kínai exportárak olyan harmadik országokban, mint pl. az USA vagy Dél-Afrika, jóval alacsonyabbak, mint a Közösségbe irányuló export árai az Eurostat statisztikái alapján, ami a kristályos osztályokra (minimum 97 %) 540 euro/tonna és a kohászati osztályokra 123 euro/tonna. Hangsúlyozni kell, hogy a kínai exportőrök bármilyen típusú jó minőségű szilícium-karbidot elő tudnak állítani, és az EK-ba exportálni tudják azt. A vizsgálat kimutatta, hogy az egyik legértékesebb és legköltségesebb szilícium-karbidot az EK-nak 1 500 euro/tonna áron adták el vám nélkül, amely importvámmal és dömpingellenes vámmal együtt 2 400 euro/tonna. Még ez utóbbi ár is jóval a közösségi termelők által kínált ár alatt van. Általánosságban az Eurostat statisztikái azt mutatják, hogy a Kínából a Közösségbe irányuló export árai mindig is nagyon alacsonyak, 250 és 500 euro/tonna között voltak. Ezért várható, hogy a kínai szilícium-karbid nagyon alacsony áron ismét belépne a piacra, ha az intézkedések megszűnnének.

| (146) | Ez azzal támasztható alá, hogy 2006-ban a kínai hatóságok részéről az exportengedély díjainak számottevő csökkenését – 125–208 euro/tonnáról 25,8 euro/tonnára – követően az érintett termék harmadik országokba történő exportjának árai olyan szintre csökkentek, amely még jobban alákínálna a közösségi gazdasági ágazat jelenlegi árszintjének. |
| --- | --- |

(146)

Ez azzal támasztható alá, hogy 2006-ban a kínai hatóságok részéről az exportengedély díjainak számottevő csökkenését – 125–208 euro/tonnáról 25,8 euro/tonnára – követően az érintett termék harmadik országokba történő exportjának árai olyan szintre csökkentek, amely még jobban alákínálna a közösségi gazdasági ágazat jelenlegi árszintjének.

| (147) | Továbbá valószínűleg annak érdekében, hogy hatalmas tartalékkapacitásuk felhasználásával jelentősen növeljék eladásukat, és a Közösségben jelentős piaci részesedést érjenek el, a kínai exportáló termelőknek alá kell kínálniuk a harmadik országokból származó behozatal árainak is. Ez növeli az árleszorítást, és nemcsak hogy megakadályozza, hogy a közösségi gazdasági ágazat teljesen felépüljön a korábbi káros hatások után, hanem a még mindig sérülékeny állapotának súlyos romlásához vezetne. |
| --- | --- |

(147)

Továbbá valószínűleg annak érdekében, hogy hatalmas tartalékkapacitásuk felhasználásával jelentősen növeljék eladásukat, és a Közösségben jelentős piaci részesedést érjenek el, a kínai exportáló termelőknek alá kell kínálniuk a harmadik országokból származó behozatal árainak is. Ez növeli az árleszorítást, és nemcsak hogy megakadályozza, hogy a közösségi gazdasági ágazat teljesen felépüljön a korábbi káros hatások után, hanem a még mindig sérülékeny állapotának súlyos romlásához vezetne.

| (148) | A fenti preambulumbekezdésekben említett okoknál fogva megállapítható, hogy a kínai exportáló termelők valószínűleg újra jelentős mennyiségben fognak exportálni dömpingelt árakon a Közösségbe, jelentősen alákínálva az EK árainak, hogy visszanyerjék az elveszett piaci részesedést, ha a Kínai Népköztársasággal szembeni intézkedéseket meg lehetne szüntetni. |
| --- | --- |

(148)

A fenti preambulumbekezdésekben említett okoknál fogva megállapítható, hogy a kínai exportáló termelők valószínűleg újra jelentős mennyiségben fognak exportálni dömpingelt árakon a Közösségbe, jelentősen alákínálva az EK árainak, hogy visszanyerjék az elveszett piaci részesedést, ha a Kínai Népköztársasággal szembeni intézkedéseket meg lehetne szüntetni.

| (149) | Ezért az a következtetés vonható le, hogy ha a Kínai Népköztársaságból származó szilícium-karbid behozatalával szembeni intézkedéseket meg lehetne szüntetni, a káros dömping minden valószínűséggel megismétlődne. |
| --- | --- |

(149)

Ezért az a következtetés vonható le, hogy ha a Kínai Népköztársaságból származó szilícium-karbid behozatalával szembeni intézkedéseket meg lehetne szüntetni, a káros dömping minden valószínűséggel megismétlődne.

8.   KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

8.1.   Bevezetés

| (150) | Az alaprendelet 21. cikkével összhangban megvizsgálták, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása a Közösség egészének érdekeit sértené-e. A Közösség érdekének meghatározásakor minden fontos érdeket figyelembe vettek. |
| --- | --- |

(150)

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban megvizsgálták, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása a Közösség egészének érdekeit sértené-e. A Közösség érdekének meghatározásakor minden fontos érdeket figyelembe vettek.

| (151) | Emlékeztetni kell arra, hogy az előző vizsgálatban az intézkedések hatályának meghosszabbítását nem tartották ellentétesnek a közösségi érdekkel. Az eredeti vizsgálat során számos együttműködő felhasználó és importőr értett egyet az intézkedések fenntartásával. |
| --- | --- |

(151)

Emlékeztetni kell arra, hogy az előző vizsgálatban az intézkedések hatályának meghosszabbítását nem tartották ellentétesnek a közösségi érdekkel. Az eredeti vizsgálat során számos együttműködő felhasználó és importőr értett egyet az intézkedések fenntartásával.

| (152) | A jelenlegi eljárásban egy együttműködő felhasználó, importőr és nyersanyagtermelő sem ellenezte a Kínai Népköztársasággal szembeni intézkedések fenntartását a (153), (159) és (160)–(171) preambulumbekezdésben felvázolt okoknál fogva. |
| --- | --- |

(152)

A jelenlegi eljárásban egy együttműködő felhasználó, importőr és nyersanyagtermelő sem ellenezte a Kínai Népköztársasággal szembeni intézkedések fenntartását a (153), (159) és (160)–(171) preambulumbekezdésben felvázolt okoknál fogva.

8.2.   A közösségi gazdasági ágazat érdeke

8.2.1.   Az intézkedések fenntartásának hatása

| (153) | A 2000. évi dömpingellenes intézkedések bevezetése óta a közösségi gazdasági ágazat részleges felépülése ellenére egyértelmű, hogy ezek az intézkedések még nem teljesen hozták meg a várt hatást a közösségi gazdasági ágazatban. |
| --- | --- |

(153)

A 2000. évi dömpingellenes intézkedések bevezetése óta a közösségi gazdasági ágazat részleges felépülése ellenére egyértelmű, hogy ezek az intézkedések még nem teljesen hozták meg a várt hatást a közösségi gazdasági ágazatban.

| (154) | Ha a Kínai Népköztársaságból származó szilícium-karbid behozatalával szembeni intézkedések fennmaradnának, el lehetne kerülni egy újabb árleszorítást a közösségi piacon, valamint a közösségi gazdasági ágazat ésszerű árszintet tudna elérni, és javítani tudná pénzügyi helyzetét. Ez nagyrészt annak tudható be, hogy a közösségi gazdasági ágazat nagy beruházásokat fordított új alkalmazási területekre – pl. dízelrészecske-szűrőként történő felhasználásra – szánt, egyes szilíciumkarbid-típusok feldolgozási kapacitásaiba. Ez minden valószínűség szerint lehetővé teszi, hogy növeljék eladási áraikat és mennyiségüket a jövőben, és visszanyerjék elvesztett piaci részesedésüket. |
| --- | --- |

(154)

Ha a Kínai Népköztársaságból származó szilícium-karbid behozatalával szembeni intézkedések fennmaradnának, el lehetne kerülni egy újabb árleszorítást a közösségi piacon, valamint a közösségi gazdasági ágazat ésszerű árszintet tudna elérni, és javítani tudná pénzügyi helyzetét. Ez nagyrészt annak tudható be, hogy a közösségi gazdasági ágazat nagy beruházásokat fordított új alkalmazási területekre – pl. dízelrészecske-szűrőként történő felhasználásra – szánt, egyes szilíciumkarbid-típusok feldolgozási kapacitásaiba. Ez minden valószínűség szerint lehetővé teszi, hogy növeljék eladási áraikat és mennyiségüket a jövőben, és visszanyerjék elvesztett piaci részesedésüket.

| (155) | A közösségi gazdasági ágazat szerkezetileg életképes ágazatnak bizonyult. Ezt a javult exportteljesítmény és szerkezetátalakítási erőfeszítései támasztják alá. |
| --- | --- |

(155)

A közösségi gazdasági ágazat szerkezetileg életképes ágazatnak bizonyult. Ezt a javult exportteljesítmény és szerkezetátalakítási erőfeszítései támasztják alá.

| (156) | A fenti okokból kifolyólag logikusan az várható, hogy a közösségi gazdasági ágazat továbbra is profitáljon az intézkedésekből, és ésszerű haszonkulcsok elérésével folytassa a felépülést. Ennek fényében az a következtetés vonható le, hogy a közösségi gazdasági ágazat érdeke azt diktálja, hogy a Kínai Népköztársaságból származó szilícium-karbid behozatalával szembeni intézkedések fennmaradjanak. |
| --- | --- |

(156)

A fenti okokból kifolyólag logikusan az várható, hogy a közösségi gazdasági ágazat továbbra is profitáljon az intézkedésekből, és ésszerű haszonkulcsok elérésével folytassa a felépülést. Ennek fényében az a következtetés vonható le, hogy a közösségi gazdasági ágazat érdeke azt diktálja, hogy a Kínai Népköztársaságból származó szilícium-karbid behozatalával szembeni intézkedések fennmaradjanak.

8.2.2.   Az intézkedések megszűnésének hatása

| (157) | Ellenkező esetben, ha a Kínai Népköztársaságból származó szilícium-karbid behozatalára alkalmazott intézkedések megszűnnének, várhatóan nagy mennyiségű kínai szilícium-karbid lépne be a közösségi piacra dömpingelt áron, ami jelentős árleszorító hatást gyakorolna a közösségi piacra. Ilyen körülmények között a közösségi gazdasági ágazat valószínűleg újra kárt szenvedne a dömpingelt áron érkezett megnövekedett behozatal miatt, amelynek eredményeként veszítene a piaci részesedésből, és romlana a már most is sérülékeny gazdasági helyzete. Ilyen kilátások mellett az sem kizárt, hogy a közösségi gazdasági ágazat megszűnne. |
| --- | --- |

(157)

Ellenkező esetben, ha a Kínai Népköztársaságból származó szilícium-karbid behozatalára alkalmazott intézkedések megszűnnének, várhatóan nagy mennyiségű kínai szilícium-karbid lépne be a közösségi piacra dömpingelt áron, ami jelentős árleszorító hatást gyakorolna a közösségi piacra. Ilyen körülmények között a közösségi gazdasági ágazat valószínűleg újra kárt szenvedne a dömpingelt áron érkezett megnövekedett behozatal miatt, amelynek eredményeként veszítene a piaci részesedésből, és romlana a már most is sérülékeny gazdasági helyzete. Ilyen kilátások mellett az sem kizárt, hogy a közösségi gazdasági ágazat megszűnne.

| (158) | Ezért az a következtetés vonható le, hogy a közösségi gazdasági ágazat érdeke azt diktálja, hogy a Kínai Népköztársaságból származó szilícium-karbid behozatalával szembeni intézkedések fennmaradjanak. |
| --- | --- |

(158)

Ezért az a következtetés vonható le, hogy a közösségi gazdasági ágazat érdeke azt diktálja, hogy a Kínai Népköztársaságból származó szilícium-karbid behozatalával szembeni intézkedések fennmaradjanak.

8.3.   Az importőrök érdeke

| (159) | A fenti (13) preambulumbekezdésben leírtak szerint az exportáló termelőhöz nem kapcsolódó, a mintavételben részt vett három közösségi importőr kérdőívet töltött ki. Ezek az importőrök a Közösségben ismert importőrök behozatali mennyiségének 98 %-át képviselték. Ellenezték az Oroszország és Ukrajna ellen hatályban lévő dömpingellenes intézkedések fenntartását, de a Kínai Népköztársaság ellen hatályban lévő dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatban nem foglaltak állást. |
| --- | --- |

(159)

A fenti (13) preambulumbekezdésben leírtak szerint az exportáló termelőhöz nem kapcsolódó, a mintavételben részt vett három közösségi importőr kérdőívet töltött ki. Ezek az importőrök a Közösségben ismert importőrök behozatali mennyiségének 98 %-át képviselték. Ellenezték az Oroszország és Ukrajna ellen hatályban lévő dömpingellenes intézkedések fenntartását, de a Kínai Népköztársaság ellen hatályban lévő dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatban nem foglaltak állást.

| (160) | Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban megállapították, hogy az intézkedések bevezetésének importőrökre gyakorolt hatása nem lesz jelentős. Ezt a jelenlegi vizsgálat megerősítette. Valójában az intézkedések meghozatala óta az importőrök gazdasági helyzetében nem tapasztaltak jelentős változást, és ez várhatóan akkor sem változik meg, ha az intézkedések fennmaradnak. Az importőrök által benyújtott ellenőrzött információk arra is rámutattak, hogy a hatályos dömpingellenes vám ellenére elfogadható haszonkulcsokat értek el. |
| --- | --- |

(160)

Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban megállapították, hogy az intézkedések bevezetésének importőrökre gyakorolt hatása nem lesz jelentős. Ezt a jelenlegi vizsgálat megerősítette. Valójában az intézkedések meghozatala óta az importőrök gazdasági helyzetében nem tapasztaltak jelentős változást, és ez várhatóan akkor sem változik meg, ha az intézkedések fennmaradnak. Az importőrök által benyújtott ellenőrzött információk arra is rámutattak, hogy a hatályos dömpingellenes vám ellenére elfogadható haszonkulcsokat értek el.

| (161) | A fentiek alapján azt a következtetést lehet levonni, hogy a Kínai Népköztársaságból származó szilícium-karbid behozatalára alkalmazandó intézkedések fenntartása nem befolyásolná jelentősen az importőrök helyzetét. |
| --- | --- |

(161)

A fentiek alapján azt a következtetést lehet levonni, hogy a Kínai Népköztársaságból származó szilícium-karbid behozatalára alkalmazandó intézkedések fenntartása nem befolyásolná jelentősen az importőrök helyzetét.

8.4.   A felhasználók érdeke

| (162) | A fenti (14)–(16) preambulumbekezdésben felvázoltak szerint 18 közösségi felhasználó, akik a teljes közösségi felhasználás kb. 30 %-át képviselték, bocsátott rendelkezésre alapvető információkat az érintett termék vásárlásával kapcsolatban, és fejezte ki együttműködési szándékát. Végül hét felhasználó nyújtott be teljesen kitöltött kérdőíveket, amelyek közül kettő esetében helyszíni vizsgálatot is tartottak. Ebben az összefüggésben meg kell jegyezni, hogy az együttműködő felhasználók nagy része feldolgozó volt, csak egy volt közülük végfelhasználó. A Kínai Népköztársasággal szemben hatályban lévő dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatban egyik együttműködő felhasználó sem foglalt állást. |
| --- | --- |

(162)

A fenti (14)–(16) preambulumbekezdésben felvázoltak szerint 18 közösségi felhasználó, akik a teljes közösségi felhasználás kb. 30 %-át képviselték, bocsátott rendelkezésre alapvető információkat az érintett termék vásárlásával kapcsolatban, és fejezte ki együttműködési szándékát. Végül hét felhasználó nyújtott be teljesen kitöltött kérdőíveket, amelyek közül kettő esetében helyszíni vizsgálatot is tartottak. Ebben az összefüggésben meg kell jegyezni, hogy az együttműködő felhasználók nagy része feldolgozó volt, csak egy volt közülük végfelhasználó. A Kínai Népköztársasággal szemben hatályban lévő dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatban egyik együttműködő felhasználó sem foglalt állást.

| (163) | A szilícium-karbidot széleskörűen alkalmazzák, ezért számos felhasználói iparág érdekelt, ilyen pl. a csiszoló és polírozó alkalmazás, valamint a kristályos anyag hőállókénti alkalmazása. A kohászati szilícium-karbidot ötvözetként használják. |
| --- | --- |

(163)

A szilícium-karbidot széleskörűen alkalmazzák, ezért számos felhasználói iparág érdekelt, ilyen pl. a csiszoló és polírozó alkalmazás, valamint a kristályos anyag hőállókénti alkalmazása. A kohászati szilícium-karbidot ötvözetként használják.

| (164) | Az intézkedések bevezetésének felhasználókra gyakorolt lehetséges hatásának vizsgálata során az eredeti vizsgálatban azt a következtetést vonták le, hogy a kismértékű együttműködésből és kevés megjegyzésből ítélve a hatályos intézkedéseknek nem volt jelentős negatív hatása üzleti tevékenységeikre. |
| --- | --- |

(164)

Az intézkedések bevezetésének felhasználókra gyakorolt lehetséges hatásának vizsgálata során az eredeti vizsgálatban azt a következtetést vonták le, hogy a kismértékű együttműködésből és kevés megjegyzésből ítélve a hatályos intézkedéseknek nem volt jelentős negatív hatása üzleti tevékenységeikre.

| (165) | A Kínai Népköztársaságból származó szilícium-karbidot illetően a jelenlegi felülvizsgálat megerősítette az eredményeket. Valójában a kérdőívekre adott válaszok elemzése arra mutatott rá, hogy a felhasználóknak nem kell arra számítaniuk, hogy az intézkedések fenntartása esetén bármilyen költség emelkedne. Mivel az intézkedések ugyanazon a szinten már 1986 óta hatályban vannak, ezen intézkedések fenntartása nem változtatná meg a felhasználók jelenlegi helyzetét. Mindenesetre, mivel az Oroszországgal és Ukrajnával szembeni intézkedések megszűnnek, a további ellátási forrással rendelkező felhasználók helyzete inkább javulni fog. |
| --- | --- |

(165)

A Kínai Népköztársaságból származó szilícium-karbidot illetően a jelenlegi felülvizsgálat megerősítette az eredményeket. Valójában a kérdőívekre adott válaszok elemzése arra mutatott rá, hogy a felhasználóknak nem kell arra számítaniuk, hogy az intézkedések fenntartása esetén bármilyen költség emelkedne. Mivel az intézkedések ugyanazon a szinten már 1986 óta hatályban vannak, ezen intézkedések fenntartása nem változtatná meg a felhasználók jelenlegi helyzetét. Mindenesetre, mivel az Oroszországgal és Ukrajnával szembeni intézkedések megszűnnek, a további ellátási forrással rendelkező felhasználók helyzete inkább javulni fog.

| (166) | Arra is emlékezni kell, hogy a Kínai Népköztársaságból származó szilícium-karbid behozatalára alkalmazott intézkedések bevezetése óta nem vettek észre jelentős változást a felhasználók gazdasági helyzetében. |
| --- | --- |

(166)

Arra is emlékezni kell, hogy a Kínai Népköztársaságból származó szilícium-karbid behozatalára alkalmazott intézkedések bevezetése óta nem vettek észre jelentős változást a felhasználók gazdasági helyzetében.

| (167) | Néhány érdekelt fél azt állította, hogy a Kínai Népköztársaságból származó szilícium-karbid behozatalára alkalmazott intézkedések fenntartása a kínai szilícium-karbidot felhasználó végtermékek megnövekedett behozatalához vezetne. A Kínai Népköztársasággal szemben hatályos dömpingellenes intézkedések ellenére az érintett időszak alatt azonban nem vettek észre ilyen növekedést. Nem volt arra utaló jel, hogy a végtermékek ilyen megnövekedett behozatala a közeljövőben várható lenne. Ezért ezt az érvet el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(167)

Néhány érdekelt fél azt állította, hogy a Kínai Népköztársaságból származó szilícium-karbid behozatalára alkalmazott intézkedések fenntartása a kínai szilícium-karbidot felhasználó végtermékek megnövekedett behozatalához vezetne. A Kínai Népköztársasággal szemben hatályos dömpingellenes intézkedések ellenére az érintett időszak alatt azonban nem vettek észre ilyen növekedést. Nem volt arra utaló jel, hogy a végtermékek ilyen megnövekedett behozatala a közeljövőben várható lenne. Ezért ezt az érvet el kellett utasítani.

| (168) | Néhány felhasználó azt állította, hogy ha az intézkedések a jelen vizsgálatban érintett valamennyi három országgal szemben fennmaradnának, ellátáshiány lépne fel. Erre vonatkozóan azonban emlékezni kell arra, hogy a jelenleg hatályos intézkedések nem vezettek ellátáshiányhoz. Sőt mivel az Oroszországgal és Ukrajnával szembeni dömpingellenes intézkedések megszűnnek, új ellátási források kerülhetnek a Közösségbe dömpingellenes vám nélkül. Végül emlékeztetni kell, hogy a dömpingellenes vámok célja nem az, hogy megakadályozzák a Kínai Népköztársaságból származó szilícium-karbid behozatalát, hanem az, hogy tisztességes feltéteket teremtsenek a kereskedelem számára. Ezért ezt az érvet el kell vetni. |
| --- | --- |

(168)

Néhány felhasználó azt állította, hogy ha az intézkedések a jelen vizsgálatban érintett valamennyi három országgal szemben fennmaradnának, ellátáshiány lépne fel. Erre vonatkozóan azonban emlékezni kell arra, hogy a jelenleg hatályos intézkedések nem vezettek ellátáshiányhoz. Sőt mivel az Oroszországgal és Ukrajnával szembeni dömpingellenes intézkedések megszűnnek, új ellátási források kerülhetnek a Közösségbe dömpingellenes vám nélkül. Végül emlékeztetni kell, hogy a dömpingellenes vámok célja nem az, hogy megakadályozzák a Kínai Népköztársaságból származó szilícium-karbid behozatalát, hanem az, hogy tisztességes feltéteket teremtsenek a kereskedelem számára. Ezért ezt az érvet el kell vetni.

| (169) | A fentiek alapján azt a következtetést lehet levonni, hogy a Kínai Népköztársaságból származó szilícium-karbid behozatalára alkalmazandó intézkedések fenntartása nem befolyásolná jelentősen a felhasználók helyzetét. |
| --- | --- |

(169)

A fentiek alapján azt a következtetést lehet levonni, hogy a Kínai Népköztársaságból származó szilícium-karbid behozatalára alkalmazandó intézkedések fenntartása nem befolyásolná jelentősen a felhasználók helyzetét.

8.5.   A feldolgozóipar érdeke

| (170) | A Bizottság a közösségi gazdasági ágazat nyersanyag-beszállítóitól két választ kapott a kérdőívekre. Mindkettő azt állította, hogy a dömpingellenes intézkedéseknek csak korlátozott hatása lenne üzleti tevékenységeikre. |
| --- | --- |

(170)

A Bizottság a közösségi gazdasági ágazat nyersanyag-beszállítóitól két választ kapott a kérdőívekre. Mindkettő azt állította, hogy a dömpingellenes intézkedéseknek csak korlátozott hatása lenne üzleti tevékenységeikre.

| (171) | A vizsgálat megerősítette ezeket az értékeléseket. Ezért azt a következtetést lehet levonni, hogy a feldolgozóipar részéről nincs kényszerítő ok a Kínai Népköztársaságból származó szilícium-karbid behozatalával szembeni intézkedések fenntartása ellen. |
| --- | --- |

(171)

A vizsgálat megerősítette ezeket az értékeléseket. Ezért azt a következtetést lehet levonni, hogy a feldolgozóipar részéről nincs kényszerítő ok a Kínai Népköztársaságból származó szilícium-karbid behozatalával szembeni intézkedések fenntartása ellen.

8.6.   A közösségi érdekre vonatkozó következtetés

| (172) | Az eddigiek alapján az a következtetés vonható le, hogy ha az intézkedéseket megszüntetnék, a közösségi gazdasági ágazat helyzete romlana, ami adott esetben annak megszűnéséhez is vezethetne. |
| --- | --- |

(172)

Az eddigiek alapján az a következtetés vonható le, hogy ha az intézkedéseket megszüntetnék, a közösségi gazdasági ágazat helyzete romlana, ami adott esetben annak megszűnéséhez is vezethetne.

| (173) | A szilícium-karbid importőreit, felhasználóit és nyersanyag-termelőit illetően arra mutattak rá, hogy a Kínai Népköztársaságból származó szilícium-karbid behozatalára alkalmazott intézkedések bevezetésének nem volt semmiféle nem kívánatos negatív hatása gazdasági helyzetükre nézve. |
| --- | --- |

(173)

A szilícium-karbid importőreit, felhasználóit és nyersanyag-termelőit illetően arra mutattak rá, hogy a Kínai Népköztársaságból származó szilícium-karbid behozatalára alkalmazott intézkedések bevezetésének nem volt semmiféle nem kívánatos negatív hatása gazdasági helyzetükre nézve.

| (174) | Ezért azt a következtetést lehet levonni, hogy a Közösség részéről nincs kényszerítő ok a Kínai Népköztársaságból származó szilícium-karbid behozatalával szembeni intézkedések fenntartása ellen. |
| --- | --- |

(174)

Ezért azt a következtetést lehet levonni, hogy a Közösség részéről nincs kényszerítő ok a Kínai Népköztársaságból származó szilícium-karbid behozatalával szembeni intézkedések fenntartása ellen.

9.   IDŐKÖZI FELÜLVIZSGÁLAT

| (175) | Az Oroszországra vonatkozó megállapításokból adódóan a (84)–(89) preambulumbekezdésben felvázoltak szerint az Oroszországgal szembeni dömpingellenes eljárás megszűnik, és a hatályos dömpingellenes intézkedéseket megszüntetik. |
| --- | --- |

(175)

Az Oroszországra vonatkozó megállapításokból adódóan a (84)–(89) preambulumbekezdésben felvázoltak szerint az Oroszországgal szembeni dömpingellenes eljárás megszűnik, és a hatályos dömpingellenes intézkedéseket megszüntetik.

| (176) | Ebből következik, hogy az e rendelet (7) preambulumbekezdésében említett időközi felülvizsgálat, amely csak az Oroszországgal szemben hatályos intézkedések formájának vizsgálatára korlátozódott, szintén megszűnik. |
| --- | --- |

(176)

Ebből következik, hogy az e rendelet (7) preambulumbekezdésében említett időközi felülvizsgálat, amely csak az Oroszországgal szemben hatályos intézkedések formájának vizsgálatára korlátozódott, szintén megszűnik.

10.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (177) | Minden felet értesítettek azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek a meglévő intézkedések fenntartása alapjául szolgálnak. Egyúttal kijelöltek egy határidőt e dokumentum közzétételét követően észrevételek benyújtására. Nem érkezett olyan észrevétel, amely a fent említett következtések módosítását tette volna szükségessé. |
| --- | --- |

(177)

Minden felet értesítettek azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek a meglévő intézkedések fenntartása alapjául szolgálnak. Egyúttal kijelöltek egy határidőt e dokumentum közzétételét követően észrevételek benyújtására. Nem érkezett olyan észrevétel, amely a fent említett következtések módosítását tette volna szükségessé.

| (178) | A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében előírt módon a Kínai Népköztársaságból származó szilícium-karbid behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(178)

A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében előírt módon a Kínai Népköztársaságból származó szilícium-karbid behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.

| (179) | Végül a fentieknek megfelelően az Orosz Köztársaságból és Ukrajnából származó szilícium-karbid behozatalával kapcsolatos eljárások és intézkedések megszűnnek, |
| --- | --- |

(179)

Végül a fentieknek megfelelően az Orosz Köztársaságból és Ukrajnából származó szilícium-karbid behozatalával kapcsolatos eljárások és intézkedések megszűnnek,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az Orosz Föderációból és Ukrajnából származó, a 2849 20 00 KN-kód alá tartozó szilícium-karbid behozatalával kapcsolatos dömpingellenes eljárások és az ezen országokra az 1100/2000/EK rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedések ezennel megszűnnek.

2. cikk

A Kínai Népköztársaságból származó, a 2849 20 00 KN-kód alá tartozó szilícium-karbid behozatalára ezennel végleges dömpingellenes vámot kell kivetni.

A nettó közösségi határparitásos, vámfizetés előtti árra alkalmazandó vámtétel a következő:

| Ország | Vámtétel (%) |
| --- | --- |
| Kínai Népköztársaság | 52,6 |

Ország

Vámtétel (%)

Kínai Népköztársaság

52,6

A vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. augusztus 21-én.

a Tanács részéről

az elnök

E. TUOMIOJA

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 94., 1994.4.13., 21. o. A legutóbb az 1786/97/EK rendelettel (HL L 254., 1997.9.17., 6. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 209., 1988.8.2., 1. o.

3

(4)  HL L 94., 1994.4.13., 32. o.

4

(5)  HL L 125., 2000.5.26., 3. o. A 991/2004/EK rendelettel (HL L 182., 2004.5.19., 18. o.) módosított rendelet.

5

(6)  HL L 183., 2004.5.20., 88. o.

6

(7)  HL L 344., 2004.11.20., 37. o.

7

(8)  HL C 3., 2004.1.7., 4. o.

8

(9)  HL L 131., 2005.5.25., 18. o.

9

(10)  HL C 159., 2005.6.30., 4. o.

10

(11)  HL L 168., 2006.6.21., 37. o.

11

(12)  HL C 254., 2004.10.14., 3. o.

12

(13)  HL C 129., 2005.5.26., 17. o.

13

(14)  Ukrajnának a 2117/2005/EK tanácsi rendelet (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) biztosított piacgazdasági státust. Az új státus csak a 2006. január 1-je után kezdődő vizsgálatokra érvényes.

14

---

| 25.8.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 232/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 232/21

---

A BIZOTTSÁG 1265/2006/EK RENDELETE

(2006. augusztus 24.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. augusztus 25-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. augusztus 24-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb a 386/2005/EK rendelettel (HL L 62., 2005.3.9., 3. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2006. augusztus 24-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0707 00 05 | 052 | 95,5 |
| 999 | 95,5 |
| 0709 90 70 | 052 | 74,2 |
| 999 | 74,2 |
| 0805 50 10 | 388 | 70,5 |
| 524 | 55,6 |
| 528 | 57,4 |
| 999 | 61,2 |
| 0806 10 10 | 052 | 92,2 |
| 220 | 89,3 |
| 624 | 139,0 |
| 999 | 106,8 |
| 0808 10 80 | 388 | 88,3 |
| 400 | 92,8 |
| 508 | 82,9 |
| 512 | 86,1 |
| 528 | 78,9 |
| 720 | 82,6 |
| 800 | 140,1 |
| 804 | 96,5 |
| 999 | 93,5 |
| 0808 20 50 | 052 | 123,3 |
| 388 | 94,9 |
| 999 | 109,1 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 127,0 |
| 999 | 127,0 |
| 0809 40 05 | 052 | 39,5 |
| 098 | 47,3 |
| 624 | 149,1 |
| 999 | 78,6 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0707 00 05

052

95,5

999

95,5

0709 90 70

052

74,2

999

74,2

0805 50 10

388

70,5

524

55,6

528

57,4

999

61,2

0806 10 10

052

92,2

220

89,3

624

139,0

999

106,8

0808 10 80

388

88,3

400

92,8

508

82,9

512

86,1

528

78,9

720

82,6

800

140,1

804

96,5

999

93,5

0808 20 50

052

123,3

388

94,9

999

109,1

0809 30 10, 0809 30 90

052

127,0

999

127,0

0809 40 05

052

39,5

098

47,3

624

149,1

999

78,6

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 750/2005/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 126., 2005.5.19., 12. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

---

| 25.8.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 232/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 232/23

---

A BIZOTTSÁG 1266/2006/EK RENDELETE

(2006. augusztus 24.)

a tej és tejtermékek export-visszatérítésének megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikkének (1) bekezdése szerint az említett rendelet 1. cikkében felsorolt termékek világpiaci ára és közösségi piaci ára közötti különbséget export-visszatérítéssel lehet fedezni. |
| --- | --- |

(1)

Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikkének (1) bekezdése szerint az említett rendelet 1. cikkében felsorolt termékek világpiaci ára és közösségi piaci ára közötti különbséget export-visszatérítéssel lehet fedezni.

| (2) | A tej és tejtermékek piacának jelenlegi helyzetére tekintettel export-visszatérítést kell biztosítani az 1255/1999/EK rendelet 31. cikkében meghatározott szabályokkal és bizonyos kritériumokkal összhangban. |
| --- | --- |

(2)

A tej és tejtermékek piacának jelenlegi helyzetére tekintettel export-visszatérítést kell biztosítani az 1255/1999/EK rendelet 31. cikkében meghatározott szabályokkal és bizonyos kritériumokkal összhangban.

| (3) | Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikke (3) bekezdésének második albekezdése értelmében a visszatérítések mértéke rendeltetési helytől függően eltérő lehet, amennyiben a világpiaci helyzet vagy egyes piacok speciális követelményei ezt szükségessé teszik. |
| --- | --- |

(3)

Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikke (3) bekezdésének második albekezdése értelmében a visszatérítések mértéke rendeltetési helytől függően eltérő lehet, amennyiben a világpiaci helyzet vagy egyes piacok speciális követelményei ezt szükségessé teszik.

| (4) | Az Európai Közösség és a Dominikai Köztársaság között létrejött, a Dominikai Köztársaságban a tejpor importvédelméről szóló és a 98/486/EK tanácsi határozattal (2) jóváhagyott egyetértési megállapodással (3) összhangban bizonyos mennyiségű, a Dominikai Köztársaságba exportált közösségi tejtermék csökkentett vámokra lehet jogosult. Ezért az e rendszerben exportált termékeknek nyújtott export-visszatérítéseket bizonyos százalékkal csökkenteni kell. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Közösség és a Dominikai Köztársaság között létrejött, a Dominikai Köztársaságban a tejpor importvédelméről szóló és a 98/486/EK tanácsi határozattal (2) jóváhagyott egyetértési megállapodással (3) összhangban bizonyos mennyiségű, a Dominikai Köztársaságba exportált közösségi tejtermék csökkentett vámokra lehet jogosult. Ezért az e rendszerben exportált termékeknek nyújtott export-visszatérítéseket bizonyos százalékkal csökkenteni kell.

| (5) | Bizonyos termékekre vonatkozó export-visszatérítések kihasználása jelentéktelennek bizonyul. E termékekre az export-visszatérítéseket a továbbiakban nem kell rögzíteni. |
| --- | --- |

(5)

Bizonyos termékekre vonatkozó export-visszatérítések kihasználása jelentéktelennek bizonyul. E termékekre az export-visszatérítéseket a továbbiakban nem kell rögzíteni.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikkében meghatározottak szerint és a 174/1999/EK bizottsági rendelet (4) 1. cikkének (4) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelően export-visszatérítés nyújtandó az e rendelet mellékletében meghatározott termékekre és mennyiségekre.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. augusztus 25-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. augusztus 24-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb az 1913/2005/EK rendelettel (HL L 307., 2005.11.25., 2. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 218., 1998.8.6., 45. o.

2

(3)  HL L 218., 1998.8.6., 46. o.

3

(4)  HL L 20., 1999.1.27., 8. o.

4

---

MELLÉKLET

A tejre és tejtermékekre vonatkozó export-visszatérítések 2006. augusztus 25-tól

| Termékkód | Viszonylat | Mértékegység | A visszatérítések összege |
| --- | --- | --- | --- |
| 0401 30 31 9100 | L02 | EUR/100 kg | 13,02 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,61 |
| 0401 30 31 9400 | L02 | EUR/100 kg | 20,34 |
| L20 | EUR/100 kg | 29,07 |
| 0401 30 31 9700 | L02 | EUR/100 kg | 22,45 |
| L20 | EUR/100 kg | 32,06 |
| 0401 30 39 9100 | L02 | EUR/100 kg | 13,02 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,61 |
| 0401 30 39 9400 | L02 | EUR/100 kg | 20,34 |
| L20 | EUR/100 kg | 29,07 |
| 0401 30 39 9700 | L02 | EUR/100 kg | 22,45 |
| L20 | EUR/100 kg | 32,06 |
| 0401 30 91 9100 | L02 | EUR/100 kg | 25,57 |
| L20 | EUR/100 kg | 36,54 |
| 0401 30 99 9100 | L02 | EUR/100 kg | 25,57 |
| L20 | EUR/100 kg | 36,54 |
| 0401 30 99 9500 | L02 | EUR/100 kg | 37,59 |
| L20 | EUR/100 kg | 53,70 |
| 0402 10 11 9000 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 (1) | EUR/100 kg | — |
| 0402 10 19 9000 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 (1) | EUR/100 kg | — |
| 0402 10 99 9000 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 11 9200 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 11 9300 | L02 | EUR/100 kg | 37,83 |
| L20 | EUR/100 kg | 48,54 |
| 0402 21 11 9500 | L02 | EUR/100 kg | 39,47 |
| L20 | EUR/100 kg | 50,67 |
| 0402 21 11 9900 | L02 | EUR/100 kg | 42,06 |
| L20 (1) | EUR/100 kg | 54,00 |
| 0402 21 17 9000 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 19 9300 | L02 | EUR/100 kg | 37,83 |
| L20 | EUR/100 kg | 48,54 |
| 0402 21 19 9500 | L02 | EUR/100 kg | 39,47 |
| L20 | EUR/100 kg | 50,67 |
| 0402 21 19 9900 | L02 | EUR/100 kg | 42,06 |
| L20 (1) | EUR/100 kg | 54,00 |
| 0402 21 91 9100 | L02 | EUR/100 kg | 42,33 |
| L20 | EUR/100 kg | 54,32 |
| 0402 21 91 9200 | L02 | EUR/100 kg | 42,57 |
| L20 (1) | EUR/100 kg | 54,66 |
| 0402 21 91 9350 | L02 | EUR/100 kg | 43,03 |
| L20 | EUR/100 kg | 55,21 |
| 0402 21 99 9100 | L02 | EUR/100 kg | 42,33 |
| L20 | EUR/100 kg | 54,32 |
| 0402 21 99 9200 | L02 | EUR/100 kg | 42,57 |
| L20 (1) | EUR/100 kg | 54,66 |
| 0402 21 99 9300 | L02 | EUR/100 kg | 43,03 |
| L20 | EUR/100 kg | 55,21 |
| 0402 21 99 9400 | L02 | EUR/100 kg | 45,39 |
| L20 | EUR/100 kg | 58,28 |
| 0402 21 99 9500 | L02 | EUR/100 kg | 46,22 |
| L20 | EUR/100 kg | 59,34 |
| 0402 21 99 9600 | L02 | EUR/100 kg | 49,50 |
| L20 | EUR/100 kg | 63,53 |
| 0402 21 99 9700 | L02 | EUR/100 kg | 51,32 |
| L20 | EUR/100 kg | 65,91 |
| 0402 29 15 9200 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 29 15 9300 | L02 | EUR/100 kg | 37,83 |
| L20 | EUR/100 kg | 48,54 |
| 0402 29 15 9500 | L02 | EUR/100 kg | 39,47 |
| L20 | EUR/100 kg | 50,67 |
| 0402 29 19 9300 | L02 | EUR/100 kg | 37,83 |
| L20 | EUR/100 kg | 48,54 |
| 0402 29 19 9500 | L02 | EUR/100 kg | 39,47 |
| L20 | EUR/100 kg | 50,67 |
| 0402 29 19 9900 | L02 | EUR/100 kg | 42,06 |
| L20 | EUR/100 kg | 54,00 |
| 0402 29 99 9100 | L02 | EUR/100 kg | 42,33 |
| L20 | EUR/100 kg | 54,32 |
| 0402 29 99 9500 | L02 | EUR/100 kg | 45,39 |
| L20 | EUR/100 kg | 58,28 |
| 0402 91 11 9370 | L02 | EUR/100 kg | 4,13 |
| L20 | EUR/100 kg | 5,90 |
| 0402 91 19 9370 | L02 | EUR/100 kg | 4,13 |
| L20 | EUR/100 kg | 5,90 |
| 0402 91 31 9300 | L02 | EUR/100 kg | 4,88 |
| L20 | EUR/100 kg | 6,97 |
| 0402 91 39 9300 | L02 | EUR/100 kg | 4,88 |
| L20 | EUR/100 kg | 6,97 |
| 0402 91 99 9000 | L02 | EUR/100 kg | 15,71 |
| L20 | EUR/100 kg | 22,46 |
| 0402 99 11 9350 | L02 | EUR/100 kg | 10,55 |
| L20 | EUR/100 kg | 15,08 |
| 0402 99 19 9350 | L02 | EUR/100 kg | 10,55 |
| L20 | EUR/100 kg | 15,08 |
| 0402 99 31 9300 | L02 | EUR/100 kg | 9,40 |
| L20 | EUR/100 kg | 13,44 |
| 0403 90 11 9000 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0403 90 13 9200 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0403 90 13 9300 | L02 | EUR/100 kg | 37,48 |
| L20 | EUR/100 kg | 48,11 |
| 0403 90 13 9500 | L02 | EUR/100 kg | 39,13 |
| L20 | EUR/100 kg | 50,22 |
| 0403 90 13 9900 | L02 | EUR/100 kg | 41,70 |
| L20 | EUR/100 kg | 53,51 |
| 0403 90 33 9400 | L02 | EUR/100 kg | 37,48 |
| L20 | EUR/100 kg | 48,11 |
| 0403 90 59 9310 | L02 | EUR/100 kg | 13,02 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,61 |
| 0403 90 59 9340 | L02 | EUR/100 kg | 19,06 |
| L20 | EUR/100 kg | 27,22 |
| 0403 90 59 9370 | L02 | EUR/100 kg | 19,06 |
| L20 | EUR/100 kg | 27,22 |
| 0404 90 21 9120 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 21 9160 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 23 9120 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 23 9130 | L02 | EUR/100 kg | 37,83 |
| L20 | EUR/100 kg | 48,54 |
| 0404 90 23 9140 | L02 | EUR/100 kg | 39,47 |
| L20 | EUR/100 kg | 50,67 |
| 0404 90 23 9150 | L02 | EUR/100 kg | 42,06 |
| L20 | EUR/100 kg | 54,00 |
| 0404 90 81 9100 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 83 9110 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 83 9130 | L02 | EUR/100 kg | 37,83 |
| L20 | EUR/100 kg | 48,54 |
| 0404 90 83 9150 | L02 | EUR/100 kg | 39,47 |
| L20 | EUR/100 kg | 50,67 |
| 0404 90 83 9170 | L02 | EUR/100 kg | 42,06 |
| L20 | EUR/100 kg | 54,00 |
| 0405 10 11 9500 | L02 | EUR/100 kg | 72,00 |
| L20 | EUR/100 kg | 97,08 |
| 0405 10 11 9700 | L02 | EUR/100 kg | 73,79 |
| L20 | EUR/100 kg | 99,50 |
| 0405 10 19 9500 | L02 | EUR/100 kg | 72,00 |
| L20 | EUR/100 kg | 97,08 |
| 0405 10 19 9700 | L02 | EUR/100 kg | 73,79 |
| L20 | EUR/100 kg | 99,50 |
| 0405 10 30 9100 | L02 | EUR/100 kg | 72,00 |
| L20 | EUR/100 kg | 97,08 |
| 0405 10 30 9300 | L02 | EUR/100 kg | 73,79 |
| L20 | EUR/100 kg | 99,50 |
| 0405 10 30 9700 | L02 | EUR/100 kg | 73,79 |
| L20 | EUR/100 kg | 99,50 |
| 0405 10 50 9500 | L02 | EUR/100 kg | 72,00 |
| L20 | EUR/100 kg | 97,08 |
| 0405 10 50 9700 | L02 | EUR/100 kg | 73,79 |
| L20 | EUR/100 kg | 99,50 |
| 0405 10 90 9000 | L02 | EUR/100 kg | 76,50 |
| L20 | EUR/100 kg | 103,15 |
| 0405 20 90 9500 | L02 | EUR/100 kg | 67,51 |
| L20 | EUR/100 kg | 91,01 |
| 0405 20 90 9700 | L02 | EUR/100 kg | 70,20 |
| L20 | EUR/100 kg | 94,64 |
| 0405 90 10 9000 | L02 | EUR/100 kg | 92,11 |
| L20 | EUR/100 kg | 124,18 |
| 0405 90 90 9000 | L02 | EUR/100 kg | 73,66 |
| L20 | EUR/100 kg | 99,32 |
| 0406 10 20 9640 | L04 | EUR/100 kg | 26,72 |
| L40 | EUR/100 kg | 33,40 |
| 0406 10 20 9650 | L04 | EUR/100 kg | 22,27 |
| L40 | EUR/100 kg | 27,84 |
| 0406 10 20 9830 | L04 | EUR/100 kg | 8,27 |
| L40 | EUR/100 kg | 10,32 |
| 0406 10 20 9850 | L04 | EUR/100 kg | 10,01 |
| L40 | EUR/100 kg | 12,52 |
| 0406 20 90 9913 | L04 | EUR/100 kg | 19,83 |
| L40 | EUR/100 kg | 24,78 |
| 0406 20 90 9915 | L04 | EUR/100 kg | 26,92 |
| L40 | EUR/100 kg | 33,65 |
| 0406 20 90 9917 | L04 | EUR/100 kg | 28,62 |
| L40 | EUR/100 kg | 35,76 |
| 0406 20 90 9919 | L04 | EUR/100 kg | 31,96 |
| L40 | EUR/100 kg | 39,96 |
| 0406 30 31 9730 | L04 | EUR/100 kg | 3,56 |
| L40 | EUR/100 kg | 8,36 |
| 0406 30 31 9930 | L04 | EUR/100 kg | 3,56 |
| L40 | EUR/100 kg | 8,36 |
| 0406 30 31 9950 | L04 | EUR/100 kg | 5,18 |
| L40 | EUR/100 kg | 12,16 |
| 0406 30 39 9500 | L04 | EUR/100 kg | 3,56 |
| L40 | EUR/100 kg | 8,36 |
| 0406 30 39 9700 | L04 | EUR/100 kg | 5,18 |
| L40 | EUR/100 kg | 12,16 |
| 0406 30 39 9930 | L04 | EUR/100 kg | 5,18 |
| L40 | EUR/100 kg | 12,16 |
| 0406 30 39 9950 | L04 | EUR/100 kg | 5,87 |
| L40 | EUR/100 kg | 13,75 |
| 0406 40 50 9000 | L04 | EUR/100 kg | 31,42 |
| L40 | EUR/100 kg | 39,26 |
| 0406 40 90 9000 | L04 | EUR/100 kg | 32,27 |
| L40 | EUR/100 kg | 40,33 |
| 0406 90 13 9000 | L04 | EUR/100 kg | 35,76 |
| L40 | EUR/100 kg | 51,19 |
| 0406 90 15 9100 | L04 | EUR/100 kg | 36,97 |
| L40 | EUR/100 kg | 52,90 |
| 0406 90 17 9100 | L04 | EUR/100 kg | 36,97 |
| L40 | EUR/100 kg | 52,90 |
| 0406 90 21 9900 | L04 | EUR/100 kg | 35,93 |
| L40 | EUR/100 kg | 51,30 |
| 0406 90 23 9900 | L04 | EUR/100 kg | 32,21 |
| L40 | EUR/100 kg | 46,31 |
| 0406 90 25 9900 | L04 | EUR/100 kg | 31,59 |
| L40 | EUR/100 kg | 45,22 |
| 0406 90 27 9900 | L04 | EUR/100 kg | 28,60 |
| L40 | EUR/100 kg | 40,96 |
| 0406 90 31 9119 | L04 | EUR/100 kg | 26,45 |
| L40 | EUR/100 kg | 37,91 |
| 0406 90 33 9119 | L04 | EUR/100 kg | 26,45 |
| L40 | EUR/100 kg | 37,91 |
| 0406 90 35 9190 | L04 | EUR/100 kg | 37,66 |
| L40 | EUR/100 kg | 54,17 |
| 0406 90 35 9990 | L04 | EUR/100 kg | 37,66 |
| L40 | EUR/100 kg | 54,17 |
| 0406 90 37 9000 | L04 | EUR/100 kg | 35,76 |
| L40 | EUR/100 kg | 51,19 |
| 0406 90 61 9000 | L04 | EUR/100 kg | 40,71 |
| L40 | EUR/100 kg | 58,91 |
| 0406 90 63 9100 | L04 | EUR/100 kg | 40,11 |
| L40 | EUR/100 kg | 57,85 |
| 0406 90 63 9900 | L04 | EUR/100 kg | 38,55 |
| L40 | EUR/100 kg | 55,87 |
| 0406 90 69 9910 | L04 | EUR/100 kg | 39,12 |
| L40 | EUR/100 kg | 56,69 |
| 0406 90 73 9900 | L04 | EUR/100 kg | 32,91 |
| L40 | EUR/100 kg | 47,15 |
| 0406 90 75 9900 | L04 | EUR/100 kg | 33,57 |
| L40 | EUR/100 kg | 48,27 |
| 0406 90 76 9300 | L04 | EUR/100 kg | 29,81 |
| L40 | EUR/100 kg | 42,66 |
| 0406 90 76 9400 | L04 | EUR/100 kg | 33,38 |
| L40 | EUR/100 kg | 47,78 |
| 0406 90 76 9500 | L04 | EUR/100 kg | 30,91 |
| L40 | EUR/100 kg | 43,87 |
| 0406 90 78 9100 | L04 | EUR/100 kg | 32,69 |
| L40 | EUR/100 kg | 47,76 |
| 0406 90 78 9300 | L04 | EUR/100 kg | 32,38 |
| L40 | EUR/100 kg | 46,25 |
| 0406 90 79 9900 | L04 | EUR/100 kg | 26,74 |
| L40 | EUR/100 kg | 38,44 |
| 0406 90 81 9900 | L04 | EUR/100 kg | 33,38 |
| L40 | EUR/100 kg | 47,78 |
| 0406 90 85 9930 | L04 | EUR/100 kg | 36,59 |
| L40 | EUR/100 kg | 52,67 |
| 0406 90 85 9970 | L04 | EUR/100 kg | 33,57 |
| L40 | EUR/100 kg | 48,27 |
| 0406 90 86 9200 | L04 | EUR/100 kg | 32,45 |
| L40 | EUR/100 kg | 48,11 |
| 0406 90 86 9400 | L04 | EUR/100 kg | 34,77 |
| L40 | EUR/100 kg | 50,84 |
| 0406 90 86 9900 | L04 | EUR/100 kg | 36,59 |
| L40 | EUR/100 kg | 52,67 |
| 0406 90 87 9300 | L04 | EUR/100 kg | 30,22 |
| L40 | EUR/100 kg | 44,65 |
| 0406 90 87 9400 | L04 | EUR/100 kg | 30,85 |
| L40 | EUR/100 kg | 45,09 |
| 0406 90 87 9951 | L04 | EUR/100 kg | 32,78 |
| L40 | EUR/100 kg | 46,93 |
| 0406 90 87 9971 | L04 | EUR/100 kg | 32,78 |
| L40 | EUR/100 kg | 46,93 |
| 0406 90 87 9973 | L04 | EUR/100 kg | 32,19 |
| L40 | EUR/100 kg | 46,08 |
| 0406 90 87 9974 | L04 | EUR/100 kg | 34,48 |
| L40 | EUR/100 kg | 49,14 |
| 0406 90 87 9975 | L04 | EUR/100 kg | 34,19 |
| L40 | EUR/100 kg | 48,31 |
| 0406 90 87 9979 | L04 | EUR/100 kg | 32,21 |
| L40 | EUR/100 kg | 46,31 |
| 0406 90 88 9300 | L04 | EUR/100 kg | 26,69 |
| L40 | EUR/100 kg | 39,30 |
| 0406 90 88 9500 | L04 | EUR/100 kg | 27,52 |
| L40 | EUR/100 kg | 39,32 |
| A rendeltetési helyek meghatározása a következő:







  L02 | : | Andorra és Gibraltár. |
| L20 | : | Minden rendeltetési hely, kivéve: L02, Ceuta, Melilla, az Apostoli Szentszék (Vatikáni Városállam), az Amerikai Egyesült Államok, Bulgária, Románia és a Ciprusi Köztársaság azon részei, amelyeken a Ciprusi Köztársaság kormánya nem gyakorol tényleges ellenőrzést. |
| L04 | : | Albánia, Bosznia és Hercegovina, Koszovó, Szerbia, Montenegró és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság. |
| L40 | : | Minden rendeltetési hely, kivéve: L02, L04, Ceuta, Melilla, Izland, Liechtenstein, Norvégia, Svájc, az Apostoli Szentszék (Vatikáni Városállam), az Amerikai Egyesült Államok, Bulgária, Románia, Horvátország, Törökország, Ausztrália, Kanada, Új-Zéland és a Ciprusi Köztársaság azon részei, amelyeken a Ciprusi Köztársaság kormánya nem gyakorol tényleges ellenőrzést. |

Termékkód

Viszonylat

Mértékegység

A visszatérítések összege

0401 30 31 9100

L02

EUR/100 kg

13,02

L20

EUR/100 kg

18,61

0401 30 31 9400

L02

EUR/100 kg

20,34

L20

EUR/100 kg

29,07

0401 30 31 9700

L02

EUR/100 kg

22,45

L20

EUR/100 kg

32,06

0401 30 39 9100

L02

EUR/100 kg

13,02

L20

EUR/100 kg

18,61

0401 30 39 9400

L02

EUR/100 kg

20,34

L20

EUR/100 kg

29,07

0401 30 39 9700

L02

EUR/100 kg

22,45

L20

EUR/100 kg

32,06

0401 30 91 9100

L02

EUR/100 kg

25,57

L20

EUR/100 kg

36,54

0401 30 99 9100

L02

EUR/100 kg

25,57

L20

EUR/100 kg

36,54

0401 30 99 9500

L02

EUR/100 kg

37,59

L20

EUR/100 kg

53,70

0402 10 11 9000

L02

EUR/100 kg

—

L20 (1)

EUR/100 kg

—

0402 10 19 9000

L02

EUR/100 kg

—

L20 (1)

EUR/100 kg

—

0402 10 99 9000

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 11 9200

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 11 9300

L02

EUR/100 kg

37,83

L20

EUR/100 kg

48,54

0402 21 11 9500

L02

EUR/100 kg

39,47

L20

EUR/100 kg

50,67

0402 21 11 9900

L02

EUR/100 kg

42,06

L20 (1)

EUR/100 kg

54,00

0402 21 17 9000

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 19 9300

L02

EUR/100 kg

37,83

L20

EUR/100 kg

48,54

0402 21 19 9500

L02

EUR/100 kg

39,47

L20

EUR/100 kg

50,67

0402 21 19 9900

L02

EUR/100 kg

42,06

L20 (1)

EUR/100 kg

54,00

0402 21 91 9100

L02

EUR/100 kg

42,33

L20

EUR/100 kg

54,32

0402 21 91 9200

L02

EUR/100 kg

42,57

L20 (1)

EUR/100 kg

54,66

0402 21 91 9350

L02

EUR/100 kg

43,03

L20

EUR/100 kg

55,21

0402 21 99 9100

L02

EUR/100 kg

42,33

L20

EUR/100 kg

54,32

0402 21 99 9200

L02

EUR/100 kg

42,57

L20 (1)

EUR/100 kg

54,66

0402 21 99 9300

L02

EUR/100 kg

43,03

L20

EUR/100 kg

55,21

0402 21 99 9400

L02

EUR/100 kg

45,39

L20

EUR/100 kg

58,28

0402 21 99 9500

L02

EUR/100 kg

46,22

L20

EUR/100 kg

59,34

0402 21 99 9600

L02

EUR/100 kg

49,50

L20

EUR/100 kg

63,53

0402 21 99 9700

L02

EUR/100 kg

51,32

L20

EUR/100 kg

65,91

0402 29 15 9200

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0402 29 15 9300

L02

EUR/100 kg

37,83

L20

EUR/100 kg

48,54

0402 29 15 9500

L02

EUR/100 kg

39,47

L20

EUR/100 kg

50,67

0402 29 19 9300

L02

EUR/100 kg

37,83

L20

EUR/100 kg

48,54

0402 29 19 9500

L02

EUR/100 kg

39,47

L20

EUR/100 kg

50,67

0402 29 19 9900

L02

EUR/100 kg

42,06

L20

EUR/100 kg

54,00

0402 29 99 9100

L02

EUR/100 kg

42,33

L20

EUR/100 kg

54,32

0402 29 99 9500

L02

EUR/100 kg

45,39

L20

EUR/100 kg

58,28

0402 91 11 9370

L02

EUR/100 kg

4,13

L20

EUR/100 kg

5,90

0402 91 19 9370

L02

EUR/100 kg

4,13

L20

EUR/100 kg

5,90

0402 91 31 9300

L02

EUR/100 kg

4,88

L20

EUR/100 kg

6,97

0402 91 39 9300

L02

EUR/100 kg

4,88

L20

EUR/100 kg

6,97

0402 91 99 9000

L02

EUR/100 kg

15,71

L20

EUR/100 kg

22,46

0402 99 11 9350

L02

EUR/100 kg

10,55

L20

EUR/100 kg

15,08

0402 99 19 9350

L02

EUR/100 kg

10,55

L20

EUR/100 kg

15,08

0402 99 31 9300

L02

EUR/100 kg

9,40

L20

EUR/100 kg

13,44

0403 90 11 9000

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0403 90 13 9200

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0403 90 13 9300

L02

EUR/100 kg

37,48

L20

EUR/100 kg

48,11

0403 90 13 9500

L02

EUR/100 kg

39,13

L20

EUR/100 kg

50,22

0403 90 13 9900

L02

EUR/100 kg

41,70

L20

EUR/100 kg

53,51

0403 90 33 9400

L02

EUR/100 kg

37,48

L20

EUR/100 kg

48,11

0403 90 59 9310

L02

EUR/100 kg

13,02

L20

EUR/100 kg

18,61

0403 90 59 9340

L02

EUR/100 kg

19,06

L20

EUR/100 kg

27,22

0403 90 59 9370

L02

EUR/100 kg

19,06

L20

EUR/100 kg

27,22

0404 90 21 9120

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 21 9160

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 23 9120

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 23 9130

L02

EUR/100 kg

37,83

L20

EUR/100 kg

48,54

0404 90 23 9140

L02

EUR/100 kg

39,47

L20

EUR/100 kg

50,67

0404 90 23 9150

L02

EUR/100 kg

42,06

L20

EUR/100 kg

54,00

0404 90 81 9100

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 83 9110

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 83 9130

L02

EUR/100 kg

37,83

L20

EUR/100 kg

48,54

0404 90 83 9150

L02

EUR/100 kg

39,47

L20

EUR/100 kg

50,67

0404 90 83 9170

L02

EUR/100 kg

42,06

L20

EUR/100 kg

54,00

0405 10 11 9500

L02

EUR/100 kg

72,00

L20

EUR/100 kg

97,08

0405 10 11 9700

L02

EUR/100 kg

73,79

L20

EUR/100 kg

99,50

0405 10 19 9500

L02

EUR/100 kg

72,00

L20

EUR/100 kg

97,08

0405 10 19 9700

L02

EUR/100 kg

73,79

L20

EUR/100 kg

99,50

0405 10 30 9100

L02

EUR/100 kg

72,00

L20

EUR/100 kg

97,08

0405 10 30 9300

L02

EUR/100 kg

73,79

L20

EUR/100 kg

99,50

0405 10 30 9700

L02

EUR/100 kg

73,79

L20

EUR/100 kg

99,50

0405 10 50 9500

L02

EUR/100 kg

72,00

L20

EUR/100 kg

97,08

0405 10 50 9700

L02

EUR/100 kg

73,79

L20

EUR/100 kg

99,50

0405 10 90 9000

L02

EUR/100 kg

76,50

L20

EUR/100 kg

103,15

0405 20 90 9500

L02

EUR/100 kg

67,51

L20

EUR/100 kg

91,01

0405 20 90 9700

L02

EUR/100 kg

70,20

L20

EUR/100 kg

94,64

0405 90 10 9000

L02

EUR/100 kg

92,11

L20

EUR/100 kg

124,18

0405 90 90 9000

L02

EUR/100 kg

73,66

L20

EUR/100 kg

99,32

0406 10 20 9640

L04

EUR/100 kg

26,72

L40

EUR/100 kg

33,40

0406 10 20 9650

L04

EUR/100 kg

22,27

L40

EUR/100 kg

27,84

0406 10 20 9830

L04

EUR/100 kg

8,27

L40

EUR/100 kg

10,32

0406 10 20 9850

L04

EUR/100 kg

10,01

L40

EUR/100 kg

12,52

0406 20 90 9913

L04

EUR/100 kg

19,83

L40

EUR/100 kg

24,78

0406 20 90 9915

L04

EUR/100 kg

26,92

L40

EUR/100 kg

33,65

0406 20 90 9917

L04

EUR/100 kg

28,62

L40

EUR/100 kg

35,76

0406 20 90 9919

L04

EUR/100 kg

31,96

L40

EUR/100 kg

39,96

0406 30 31 9730

L04

EUR/100 kg

3,56

L40

EUR/100 kg

8,36

0406 30 31 9930

L04

EUR/100 kg

3,56

L40

EUR/100 kg

8,36

0406 30 31 9950

L04

EUR/100 kg

5,18

L40

EUR/100 kg

12,16

0406 30 39 9500

L04

EUR/100 kg

3,56

L40

EUR/100 kg

8,36

0406 30 39 9700

L04

EUR/100 kg

5,18

L40

EUR/100 kg

12,16

0406 30 39 9930

L04

EUR/100 kg

5,18

L40

EUR/100 kg

12,16

0406 30 39 9950

L04

EUR/100 kg

5,87

L40

EUR/100 kg

13,75

0406 40 50 9000

L04

EUR/100 kg

31,42

L40

EUR/100 kg

39,26

0406 40 90 9000

L04

EUR/100 kg

32,27

L40

EUR/100 kg

40,33

0406 90 13 9000

L04

EUR/100 kg

35,76

L40

EUR/100 kg

51,19

0406 90 15 9100

L04

EUR/100 kg

36,97

L40

EUR/100 kg

52,90

0406 90 17 9100

L04

EUR/100 kg

36,97

L40

EUR/100 kg

52,90

0406 90 21 9900

L04

EUR/100 kg

35,93

L40

EUR/100 kg

51,30

0406 90 23 9900

L04

EUR/100 kg

32,21

L40

EUR/100 kg

46,31

0406 90 25 9900

L04

EUR/100 kg

31,59

L40

EUR/100 kg

45,22

0406 90 27 9900

L04

EUR/100 kg

28,60

L40

EUR/100 kg

40,96

0406 90 31 9119

L04

EUR/100 kg

26,45

L40

EUR/100 kg

37,91

0406 90 33 9119

L04

EUR/100 kg

26,45

L40

EUR/100 kg

37,91

0406 90 35 9190

L04

EUR/100 kg

37,66

L40

EUR/100 kg

54,17

0406 90 35 9990

L04

EUR/100 kg

37,66

L40

EUR/100 kg

54,17

0406 90 37 9000

L04

EUR/100 kg

35,76

L40

EUR/100 kg

51,19

0406 90 61 9000

L04

EUR/100 kg

40,71

L40

EUR/100 kg

58,91

0406 90 63 9100

L04

EUR/100 kg

40,11

L40

EUR/100 kg

57,85

0406 90 63 9900

L04

EUR/100 kg

38,55

L40

EUR/100 kg

55,87

0406 90 69 9910

L04

EUR/100 kg

39,12

L40

EUR/100 kg

56,69

0406 90 73 9900

L04

EUR/100 kg

32,91

L40

EUR/100 kg

47,15

0406 90 75 9900

L04

EUR/100 kg

33,57

L40

EUR/100 kg

48,27

0406 90 76 9300

L04

EUR/100 kg

29,81

L40

EUR/100 kg

42,66

0406 90 76 9400

L04

EUR/100 kg

33,38

L40

EUR/100 kg

47,78

0406 90 76 9500

L04

EUR/100 kg

30,91

L40

EUR/100 kg

43,87

0406 90 78 9100

L04

EUR/100 kg

32,69

L40

EUR/100 kg

47,76

0406 90 78 9300

L04

EUR/100 kg

32,38

L40

EUR/100 kg

46,25

0406 90 79 9900

L04

EUR/100 kg

26,74

L40

EUR/100 kg

38,44

0406 90 81 9900

L04

EUR/100 kg

33,38

L40

EUR/100 kg

47,78

0406 90 85 9930

L04

EUR/100 kg

36,59

L40

EUR/100 kg

52,67

0406 90 85 9970

L04

EUR/100 kg

33,57

L40

EUR/100 kg

48,27

0406 90 86 9200

L04

EUR/100 kg

32,45

L40

EUR/100 kg

48,11

0406 90 86 9400

L04

EUR/100 kg

34,77

L40

EUR/100 kg

50,84

0406 90 86 9900

L04

EUR/100 kg

36,59

L40

EUR/100 kg

52,67

0406 90 87 9300

L04

EUR/100 kg

30,22

L40

EUR/100 kg

44,65

0406 90 87 9400

L04

EUR/100 kg

30,85

L40

EUR/100 kg

45,09

0406 90 87 9951

L04

EUR/100 kg

32,78

L40

EUR/100 kg

46,93

0406 90 87 9971

L04

EUR/100 kg

32,78

L40

EUR/100 kg

46,93

0406 90 87 9973

L04

EUR/100 kg

32,19

L40

EUR/100 kg

46,08

0406 90 87 9974

L04

EUR/100 kg

34,48

L40

EUR/100 kg

49,14

0406 90 87 9975

L04

EUR/100 kg

34,19

L40

EUR/100 kg

48,31

0406 90 87 9979

L04

EUR/100 kg

32,21

L40

EUR/100 kg

46,31

0406 90 88 9300

L04

EUR/100 kg

26,69

L40

EUR/100 kg

39,30

0406 90 88 9500

L04

EUR/100 kg

27,52

L40

EUR/100 kg

39,32

A rendeltetési helyek meghatározása a következő:

L02

:

Andorra és Gibraltár.

L20

:

Minden rendeltetési hely, kivéve: L02, Ceuta, Melilla, az Apostoli Szentszék (Vatikáni Városállam), az Amerikai Egyesült Államok, Bulgária, Románia és a Ciprusi Köztársaság azon részei, amelyeken a Ciprusi Köztársaság kormánya nem gyakorol tényleges ellenőrzést.

L04

:

Albánia, Bosznia és Hercegovina, Koszovó, Szerbia, Montenegró és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság.

L40

:

Minden rendeltetési hely, kivéve: L02, L04, Ceuta, Melilla, Izland, Liechtenstein, Norvégia, Svájc, az Apostoli Szentszék (Vatikáni Városállam), az Amerikai Egyesült Államok, Bulgária, Románia, Horvátország, Törökország, Ausztrália, Kanada, Új-Zéland és a Ciprusi Köztársaság azon részei, amelyeken a Ciprusi Köztársaság kormánya nem gyakorol tényleges ellenőrzést.

---

(1)  A 98/486/EK határozatban említett, a 2006/2007-es kontingens alapján dominikai köztársasági exportra szánt megfelelő termékek tekintetében és a 174/1999/EK rendelet 20a. cikkében meghatározott feltételekkel összhangban a következő vámtételek alkalmazandók:

| a) | a 0402 10 11 9000 és a 0402 10 19 9000 KN-kód alá tartozó termékek |
| --- | --- |

a)

a 0402 10 11 9000 és a 0402 10 19 9000 KN-kód alá tartozó termékek

0,00 EUR/100 kg

| b) | a 0402 21 11 9900, 0402 21 19 9900, 0402 21 91 9200 és a 0402 21 99 9200 KN-kód alá tartozó termékek |
| --- | --- |

b)

a 0402 21 11 9900, 0402 21 19 9900, 0402 21 91 9200 és a 0402 21 99 9200 KN-kód alá tartozó termékek

28,00 EUR/100 kg

A rendeltetési helyek meghatározása a következő:

| L02 | : | Andorra és Gibraltár. |
| --- | --- | --- |
| L20 | : | Minden rendeltetési hely, kivéve: L02, Ceuta, Melilla, az Apostoli Szentszék (Vatikáni Városállam), az Amerikai Egyesült Államok, Bulgária, Románia és a Ciprusi Köztársaság azon részei, amelyeken a Ciprusi Köztársaság kormánya nem gyakorol tényleges ellenőrzést. |
| L04 | : | Albánia, Bosznia és Hercegovina, Koszovó, Szerbia, Montenegró és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság. |
| L40 | : | Minden rendeltetési hely, kivéve: L02, L04, Ceuta, Melilla, Izland, Liechtenstein, Norvégia, Svájc, az Apostoli Szentszék (Vatikáni Városállam), az Amerikai Egyesült Államok, Bulgária, Románia, Horvátország, Törökország, Ausztrália, Kanada, Új-Zéland és a Ciprusi Köztársaság azon részei, amelyeken a Ciprusi Köztársaság kormánya nem gyakorol tényleges ellenőrzést. |

L02

:

Andorra és Gibraltár.

L20

:

Minden rendeltetési hely, kivéve: L02, Ceuta, Melilla, az Apostoli Szentszék (Vatikáni Városállam), az Amerikai Egyesült Államok, Bulgária, Románia és a Ciprusi Köztársaság azon részei, amelyeken a Ciprusi Köztársaság kormánya nem gyakorol tényleges ellenőrzést.

L04

:

Albánia, Bosznia és Hercegovina, Koszovó, Szerbia, Montenegró és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság.

L40

:

Minden rendeltetési hely, kivéve: L02, L04, Ceuta, Melilla, Izland, Liechtenstein, Norvégia, Svájc, az Apostoli Szentszék (Vatikáni Városállam), az Amerikai Egyesült Államok, Bulgária, Románia, Horvátország, Törökország, Ausztrália, Kanada, Új-Zéland és a Ciprusi Köztársaság azon részei, amelyeken a Ciprusi Köztársaság kormánya nem gyakorol tényleges ellenőrzést.

---

| 25.8.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 232/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 232/27

---

A BIZOTTSÁG 1267/2006/EK RENDELETE

(2006. augusztus 24.)

a vajra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről az 581/2004/EK rendelet által szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikke (3) bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | A bizonyos vajtípusokra vonatkozó export-visszatérítésekkel kapcsolatos állandó pályázati felhívás közzétételéről szóló, 2004. március 26-i 581/2004/EK bizottsági rendelet (2) folyamatos pályázati eljárásról rendelkezik. |
| --- | --- |

(1)

A bizonyos vajtípusokra vonatkozó export-visszatérítésekkel kapcsolatos állandó pályázati felhívás közzétételéről szóló, 2004. március 26-i 581/2004/EK bizottsági rendelet (2) folyamatos pályázati eljárásról rendelkezik.

| (2) | A bizonyos tejtermékek export-visszatérítésére vonatkozó pályázati eljárás megállapításáról szóló, 2004. március 26-i 580/2004/EK bizottsági rendelet (3) 5. cikkének értelmében és a pályázati felhívásra beérkezett pályázatok megvizsgálását követően helyénvaló rögzíteni az export-visszatérítések felső értékét a 2006. augusztus 22-én záruló pályázati időszakra. |
| --- | --- |

(2)

A bizonyos tejtermékek export-visszatérítésére vonatkozó pályázati eljárás megállapításáról szóló, 2004. március 26-i 580/2004/EK bizottsági rendelet (3) 5. cikkének értelmében és a pályázati felhívásra beérkezett pályázatok megvizsgálását követően helyénvaló rögzíteni az export-visszatérítések felső értékét a 2006. augusztus 22-én záruló pályázati időszakra.

| (3) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 581/2004/EK rendelettel megnyitott állandó pályázat 2006. augusztus 22-én záruló pályázati időszakára a visszatérítés maximális összegét az említett rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében említett termékekre u ezen rendelet melléklete tartalmazza.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. augusztus 25-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. augusztus 24-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb az 1913/2005/EK rendelettel (HL L 307., 2005.11.25., 2. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 90., 2004.3.27., 64. o. A legutóbb a 409/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 71., 2006.3.10., 5. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 90., 2004.3.27., 58. o. Az 1814/2005/EK rendelettel (HL L 292., 2005.11.8., 3. o.) módosított rendelet.

3

---

MELLÉKLET

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Termék | Export-visszatérítés nómenklatúrakód | Az export-visszatérítés maximális összege az 581/2004/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében említett célállomású export esetén |
| Vaj | ex ex 0405 10 19 9500 | — |
| Vaj | ex ex 0405 10 19 9700 | 108,00 |
| Vajolaj | ex ex 0405 90 10 9000 | 130,00 |

(EUR/100 kg)

Termék

Export-visszatérítés nómenklatúrakód

Az export-visszatérítés maximális összege az 581/2004/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében említett célállomású export esetén

Vaj

ex ex 0405 10 19 9500

—

Vaj

ex ex 0405 10 19 9700

108,00

Vajolaj

ex ex 0405 90 10 9000

130,00

---

| 25.8.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 232/29 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 232/29

---

A BIZOTTSÁG 1268/2006/EK RENDELETE

(2006. augusztus 24.)

az 582/2004/EK rendeletben meghatározott folyamatos pályázati felhívás keretében a sovány tejporra vonatkozó export-visszatérítés megtagadásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikke (3) bekezdése harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | A sovány tejporra vonatkozó export-visszatérítésekre kiírt folyamatos pályázati felhívás megkezdéséről szóló, 2004. március 26-i 582/2004/EK bizottsági rendelet (2) biztosítja az állandó pályázat lehetőségét. |
| --- | --- |

(1)

A sovány tejporra vonatkozó export-visszatérítésekre kiírt folyamatos pályázati felhívás megkezdéséről szóló, 2004. március 26-i 582/2004/EK bizottsági rendelet (2) biztosítja az állandó pályázat lehetőségét.

| (2) | A bizonyos tejtermékeket érintő export-visszatérítések pályázati felhívását megállapító 2004. március 26-i 580/2004/EK bizottsági rendelet (3) 5. cikke értelmében, valamint a pályázati felhívásnak megfelelően benyújtott pályázatok elbírálását követően, helyénvaló megtagadni bármiféle visszatérítést a 2006. augusztus 22-én végződő versenytárgyalási időszakra. |
| --- | --- |

(2)

A bizonyos tejtermékeket érintő export-visszatérítések pályázati felhívását megállapító 2004. március 26-i 580/2004/EK bizottsági rendelet (3) 5. cikke értelmében, valamint a pályázati felhívásnak megfelelően benyújtott pályázatok elbírálását követően, helyénvaló megtagadni bármiféle visszatérítést a 2006. augusztus 22-én végződő versenytárgyalási időszakra.

| (3) | A jelen rendelet által meghatározott intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

A jelen rendelet által meghatározott intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 582/2004/EK rendeletben kiírt állandó pályázatok esetében, a rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében meghatározott termékekre és rendeltetési helyekre a visszatérítés a 2006. augusztus 22-én végződő versenytárgyalási időszakra nem lesz engedélyezve.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. augusztus 24-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb az 1913/2005/EK rendelettel (HL L 307., 2005.11.25., 2. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 90., 2004.3.27., 67. o. A legutóbb a 409/2006/EK rendelettel (HL L 71., 2006.3.10., 5. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 90., 2004.3.27., 58. o. A legutóbb az 1814/2005/EK rendelettel (HL L 292., 2005.11.8., 3. o.).

3

---

| 25.8.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 232/30 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 232/30

---

A BIZOTTSÁG 1269/2006/EK RENDELETE

(2006. augusztus 24.)

az 1898/2005/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 15. egyedi pályázati eljárás tekintetében a vaj minimális értékesítési árának megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikkére,

mivel:

| (1) | A tejszín, vaj és vajkoncentrátum közösségi piacon történő értékesítésére vonatkozó intézkedések tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2005. november 9-i 1898/2005/EK rendelettel (2) összhangban az intervenciós ügynökségek folyamatos pályázati eljárás útján eladhatnak bizonyos mennyiséget az általuk tárolt intervenciós készletekből és támogatást nyújthatnak tejszínre, vajra és vajkoncentrátumra. A fenti rendelet 25. cikke előírja, hogy az egyes egyedi pályázati felhívásokra beérkező pályázatok figyelembevételével az intervenciós vajra minimális értékesítési árat, a tejszínre, vajra, vajkoncentrátumra pedig maximális támogatást kell megállapítani. Előírja továbbá, hogy az ár vagy a támogatás mértéke változhat a vaj tervezett felhasználása, annak zsírtartalma és a bedolgozási eljárás szerint. Az 1898/2005/EK rendelet 28. cikkében említett feldolgozási biztosíték összegét ennek megfelelően kell megállapítani. |
| --- | --- |

(1)

A tejszín, vaj és vajkoncentrátum közösségi piacon történő értékesítésére vonatkozó intézkedések tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2005. november 9-i 1898/2005/EK rendelettel (2) összhangban az intervenciós ügynökségek folyamatos pályázati eljárás útján eladhatnak bizonyos mennyiséget az általuk tárolt intervenciós készletekből és támogatást nyújthatnak tejszínre, vajra és vajkoncentrátumra. A fenti rendelet 25. cikke előírja, hogy az egyes egyedi pályázati felhívásokra beérkező pályázatok figyelembevételével az intervenciós vajra minimális értékesítési árat, a tejszínre, vajra, vajkoncentrátumra pedig maximális támogatást kell megállapítani. Előírja továbbá, hogy az ár vagy a támogatás mértéke változhat a vaj tervezett felhasználása, annak zsírtartalma és a bedolgozási eljárás szerint. Az 1898/2005/EK rendelet 28. cikkében említett feldolgozási biztosíték összegét ennek megfelelően kell megállapítani.

| (2) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(2)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1898/2005/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 15. egyedi pályázati eljárás céljára az intervenciós készletekből származó vaj minimális értékesítési ára és a feldolgozási biztosíték összege a rendelet 25., illetve 28. cikke értelmében az e rendelet mellékletében foglalt táblázatnak megfelelően került megállapításra.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. augusztus 25-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. augusztus 24-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb az 1913/2005/EK rendelettel (HL L 307., 2005.11.25., 2. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 308., 2005.11.25., 1. o. A legutóbb a 2107/2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 20. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

Az 1898/2005/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 15. egyedi pályázati eljárás céljára a vaj minimális értékesítési árai és a feldolgozási biztosíték

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Képlet | A | B |
| Bedolgozási eljárás | Jelölőanyagokkal | Jelölőanyagok nélkül | Jelölőanyagokkal | Jelölőanyagok nélkül |
| Minimális értékesítési ár | Vaj ≥ 82 % | Változatlan | 206 | 210 | — | 210,2 |
| Koncentrátum | — | — | — | — |
| Feldolgozási biztosíték | Változatlan | 45 | 45 | — | 45 |
| Koncentrátum | — | — | — | — |

(EUR/100 kg)

Képlet

A

B

Bedolgozási eljárás

Jelölőanyagokkal

Jelölőanyagok nélkül

Jelölőanyagokkal

Jelölőanyagok nélkül

Minimális értékesítési ár

Vaj ≥ 82 %

Változatlan

206

210

—

210,2

Koncentrátum

—

—

—

—

Feldolgozási biztosíték

Változatlan

45

45

—

45

Koncentrátum

—

—

—

—

---

| 25.8.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 232/32 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 232/32

---

A BIZOTTSÁG 1270/2006/EK RENDELETE

(2006. augusztus 24.)

az 1898/2005/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 15. egyedi pályázati eljárás tekintetében a tejszín, a vaj és a vajkoncentrátum közösségi piacon történő értékesítésére vonatkozó maximális támogatás megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikkére,

mivel:

| (1) | A tejszín, vaj és vajkoncentrátum közösségi piacon történő értékesítésére vonatkozó intézkedések tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2005. november 9-i 1898/2005/EK rendelettel (2) összhangban az intervenciós ügynökségek folyamatos pályázati eljárás útján eladhatnak bizonyos mennyiséget az általuk tárolt intervenciós vajkészletekből, és támogatást nyújthatnak tejszínre, vajra és vajkoncentrátumra. A fenti rendelet 25. cikke előírja, hogy az egyes egyedi pályázati felhívásokra beérkező pályázatok figyelembevételével az intervenciós vajra minimális értékesítési árat, a tejszínre, vajra, vajkoncentrátumra pedig maximális támogatást kell megállapítani. A rendelet előírja továbbá, hogy az ár vagy a támogatás változhat a vaj tervezett felhasználása, zsírtartalma és a bedolgozási eljárás szerint. Az 1898/2005/EK rendelet 28. cikkében említett feldolgozási biztosíték összegét ennek megfelelően kell megállapítani. |
| --- | --- |

(1)

A tejszín, vaj és vajkoncentrátum közösségi piacon történő értékesítésére vonatkozó intézkedések tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2005. november 9-i 1898/2005/EK rendelettel (2) összhangban az intervenciós ügynökségek folyamatos pályázati eljárás útján eladhatnak bizonyos mennyiséget az általuk tárolt intervenciós vajkészletekből, és támogatást nyújthatnak tejszínre, vajra és vajkoncentrátumra. A fenti rendelet 25. cikke előírja, hogy az egyes egyedi pályázati felhívásokra beérkező pályázatok figyelembevételével az intervenciós vajra minimális értékesítési árat, a tejszínre, vajra, vajkoncentrátumra pedig maximális támogatást kell megállapítani. A rendelet előírja továbbá, hogy az ár vagy a támogatás változhat a vaj tervezett felhasználása, zsírtartalma és a bedolgozási eljárás szerint. Az 1898/2005/EK rendelet 28. cikkében említett feldolgozási biztosíték összegét ennek megfelelően kell megállapítani.

| (2) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(2)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1898/2005/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 15. egyedi pályázati eljárás céljára az intervenciós készletekből származó tejszínre, vajra és vajkoncentrátumra adható maximális támogatás és a feldolgozási biztosíték összege a rendelet 25., illetve 28. cikke értelmében az e rendelet mellékletében foglalt táblázatnak megfelelően került megállapításra.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. augusztus 25-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. augusztus 24-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb az 1913/2005/EK rendelettel (HL L 307., 2005.11.25., 2. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 308., 2005.11.25., 1. o. A legutóbb a 2107/2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 20. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

Az 1898/2005/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 15. egyedi pályázati eljárás céljára a tejszínre, a vajra és a vajkoncentrátumra adható maximális támogatás és a feldolgozási biztosíték összege

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Képlet | A | B |
| Bedolgozási eljárás | Jelölőanyagokkal | Jelölőanyagok nélkül | Jelölőanyagokkal | Jelölőanyagok nélkül |
| Maximális támogatás | Vaj ≥ 82 % | 18,5 | 15 | 18 | 15 |
| Vaj < 82 % | — | 14,63 | — | 14,6 |
| Vajkoncentrátum | 22 | 18,5 | 22 | 18,5 |
| Tejszín | — | — | 10 | 6,3 |
| Feldolgozási biztosíték | Vaj | 20 | — | 20 | — |
| Vajkoncentrátum | 24 | — | 24 | — |
| Tejszín | — | — | 11 | — |

(EUR/100 kg)

Képlet

A

B

Bedolgozási eljárás

Jelölőanyagokkal

Jelölőanyagok nélkül

Jelölőanyagokkal

Jelölőanyagok nélkül

Maximális támogatás

Vaj ≥ 82 %

18,5

15

18

15

Vaj < 82 %

—

14,63

—

14,6

Vajkoncentrátum

22

18,5

22

18,5

Tejszín

—

—

10

6,3

Feldolgozási biztosíték

Vaj

20

—

20

—

Vajkoncentrátum

24

—

24

—

Tejszín

—

—

11

—

---

| 25.8.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 232/34 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 232/34

---

A BIZOTTSÁG 1271/2006/EK RENDELETE

(2006. augusztus 24.)

a 796/2006/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében zajló 5. egyedi pályázati felhívásról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikkére,

mivel:

| (1) | A vaj- és tejszínpiaci intervenció tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazásával kapcsolatos részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. december 16-i 2771/1999/EK bizottsági rendelet (2) 16. cikkének (2) bekezdése értelmében az Európai Unió Hivatalos Lapjában a 796/2006/EK bizottsági rendelettel (3) megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében pályázati felhívást tettek közzé vaj felvásárlása céljából. |
| --- | --- |

(1)

A vaj- és tejszínpiaci intervenció tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazásával kapcsolatos részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. december 16-i 2771/1999/EK bizottsági rendelet (2) 16. cikkének (2) bekezdése értelmében az Európai Unió Hivatalos Lapjában a 796/2006/EK bizottsági rendelettel (3) megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében pályázati felhívást tettek közzé vaj felvásárlása céljából.

| (2) | A 2771/1999/EK rendelet 17b. cikkével összhangban az egyedi pályázati felhívásra kapott válaszok fényében meg kell állapítani egy maximális felvásárlási árat vagy határozatot kell hozni arról, hogy azt nem ítélik oda senkinek. |
| --- | --- |

(2)

A 2771/1999/EK rendelet 17b. cikkével összhangban az egyedi pályázati felhívásra kapott válaszok fényében meg kell állapítani egy maximális felvásárlási árat vagy határozatot kell hozni arról, hogy azt nem ítélik oda senkinek.

| (3) | A beérkezett pályázatok vizsgálata alapján a pályázati eljárás nem folytatandó. |
| --- | --- |

(3)

A beérkezett pályázatok vizsgálata alapján a pályázati eljárás nem folytatandó.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 796/2006/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében zajló 5. egyedi pályázati felhívás – amelyre vonatkozóan a pályázatok benyújtásának határideje 2006. augusztus 22-én járt le – eredménytelen volt.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. augusztus 25-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. augusztus 24-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb az 1913/2005/EK rendelettel (HL L 307., 2005.11.25., 2. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 333., 1999.12.24., 11. o. A legutóbb a 2107/2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 20. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 142., 2006.5.30., 4. o.

3

---

| 25.8.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 232/35 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 232/35

---

A BIZOTTSÁG 1272/2006/EK RENDELETE

(2006. augusztus 24.)

az 1898/2005/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 15. egyedi pályázati eljárás tekintetében a vajkoncentrátum maximális támogatásának megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikkére,

mivel:

| (1) | A tejszín, vaj és vajkoncentrátum közösségi piacon történő értékesítésére vonatkozó intézkedések tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2005. november 9-i 1898/2005/EK bizottsági rendelet (2) 47. cikkével összhangban az intervenciós hivatalok a vajkoncentrátum támogatására vonatkozó folyamatos pályázati felhívást nyitnak meg. A rendelet 54. cikke előírja, hogy az egyedi pályázati felhívásra érkezett pályázatok alapján állapítják meg a legalább 96 %-os zsírtartalmú vajkoncentrátumra adható támogatás maximális összegét. |
| --- | --- |

(1)

A tejszín, vaj és vajkoncentrátum közösségi piacon történő értékesítésére vonatkozó intézkedések tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2005. november 9-i 1898/2005/EK bizottsági rendelet (2) 47. cikkével összhangban az intervenciós hivatalok a vajkoncentrátum támogatására vonatkozó folyamatos pályázati felhívást nyitnak meg. A rendelet 54. cikke előírja, hogy az egyedi pályázati felhívásra érkezett pályázatok alapján állapítják meg a legalább 96 %-os zsírtartalmú vajkoncentrátumra adható támogatás maximális összegét.

| (2) | Az 1898/2005/EK rendelet 53. cikkének (4) bekezdése rendelkezik végfelhasználási biztosíték nyújtásáról, ami a vajkoncentrátumnak a kiskereskedelem által történő átvételét hivatott biztosítani. |
| --- | --- |

(2)

Az 1898/2005/EK rendelet 53. cikkének (4) bekezdése rendelkezik végfelhasználási biztosíték nyújtásáról, ami a vajkoncentrátumnak a kiskereskedelem által történő átvételét hivatott biztosítani.

| (3) | A beérkezett pályázatok alapján meg kell állapítani a maximális támogatás összegét, valamint ennek megfelelően a végfelhasználási biztosíték összegét. |
| --- | --- |

(3)

A beérkezett pályázatok alapján meg kell állapítani a maximális támogatás összegét, valamint ennek megfelelően a végfelhasználási biztosíték összegét.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1898/2005/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 15. egyedi pályázati eljárás céljára a rendelet 47. cikkének (1) bekezdése szerinti, legalább 96 %-os zsírtartalmú vajkoncentrátumra adható maximális támogatás összege 19,8 EUR/100 kg.

Az 1898/2005/EK rendelet 53. cikkének (4) bekezdésében előírt végfelhasználási biztosíték 22 EUR/100 kg.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. augusztus 25-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. augusztus 24-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb az 1913/2005/EK rendelettel (HL L 307., 2005.11.25., 2. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 308., 2005.11.25., 1. o. A legutóbb a 2107/2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 20. o.) módosított rendelet.

2

---

| 25.8.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 232/36 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 232/36

---

A BIZOTTSÁG 1273/2006/EK RENDELETE

(2006. augusztus 24.)

a vaj minimális értékesítési árának meghatározásáról a 2771/1999/EK rendeletben nevezett folyamatos pályáztatás keretében kiadott 47. egyenkénti pályázati felhívásra

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke c) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A vaj- és tejszínpiaci intervenciót szabályzó 1255/1999/EK tanácsi rendelet (2) alkalmazásának részletes szabályait meghatározó, 1999. december 16-i 2771/1999/EK bizottsági rendelet 21. cikkének megfelelően az intervenciós ügynökségek az általuk tárolt vaj bizonyos mennyiségét folyamatos pályáztatás keretében értékesítésre ajánlották fel. |
| --- | --- |

(1)

A vaj- és tejszínpiaci intervenciót szabályzó 1255/1999/EK tanácsi rendelet (2) alkalmazásának részletes szabályait meghatározó, 1999. december 16-i 2771/1999/EK bizottsági rendelet 21. cikkének megfelelően az intervenciós ügynökségek az általuk tárolt vaj bizonyos mennyiségét folyamatos pályáztatás keretében értékesítésre ajánlották fel.

| (2) | Figyelemmel az egyenkénti pályázati felhívásokra beérkezett ajánlatokra, minimális értékesítési árat határoznak meg, vagy pedig döntés születik arra vonatkozóan, hogy a 2771/1999/EK rendelet 24a. cikke szerint nem történik szerződéskötés. |
| --- | --- |

(2)

Figyelemmel az egyenkénti pályázati felhívásokra beérkezett ajánlatokra, minimális értékesítési árat határoznak meg, vagy pedig döntés születik arra vonatkozóan, hogy a 2771/1999/EK rendelet 24a. cikke szerint nem történik szerződéskötés.

| (3) | Figyelemmel a beérkezett pályázatokra, a minimum eladási árat meg kell állapítani. |
| --- | --- |

(3)

Figyelemmel a beérkezett pályázatokra, a minimum eladási árat meg kell állapítani.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2771/1999/EK rendeletnek megfelelő 47. egyenkénti pályázati felhívás esetén, amelyet illetően az arra vonatkozó pályázati beadási határidő 2006. augusztus 22-én lejárt, a vaj minimum értékesítési árát 237,20 EUR/100 kg-ban kell meghatározni.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. augusztus 25-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. augusztus 24-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb az 1913/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 307., 2005.11.25., 2. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 333., 1999.12.24., 11. o. A legutóbb az 1802/2005/EK rendelettel (HL L 290., 2005.11.4., 3. o.) módosított rendelet.

2

---

| 25.8.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 232/37 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 232/37

---

A BIZOTTSÁG 1274/2006/EK RENDELETE

(2006. augusztus 24.)

a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes tejtermékekre vonatkozó visszatérítési ráták rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej és tejtermékek piacának közös szervezéséről szóló, 1999. május 15-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikkének (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikkének (1) bekezdése rendelkezik arról, hogy az e rendelet 1. cikkének a), b), c), d), e), és g) pontjában felsorolt termékek világpiaci és közösségi árai közötti különbség export-visszatérítésből fedezhető. |
| --- | --- |

(1)

Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikkének (1) bekezdése rendelkezik arról, hogy az e rendelet 1. cikkének a), b), c), d), e), és g) pontjában felsorolt termékek világpiaci és közösségi árai közötti különbség export-visszatérítésből fedezhető.

| (2) | A Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer, valamint az e visszatérítések összegének megállapítására szolgáló szempontok tekintetében a 3448/93/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2005. június 30-i 1043/2005/EK bizottsági rendelet (2) meghatározza azokat a termékeket, amelyekre visszatérítési rátát kell rögzíteni abban az esetben alkalmazva, ha ezek a termékek az 1255/1999/EK rendelet II. mellékletében felsorolt áruk formájában kerülnek kivitelre. |
| --- | --- |

(2)

A Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer, valamint az e visszatérítések összegének megállapítására szolgáló szempontok tekintetében a 3448/93/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2005. június 30-i 1043/2005/EK bizottsági rendelet (2) meghatározza azokat a termékeket, amelyekre visszatérítési rátát kell rögzíteni abban az esetben alkalmazva, ha ezek a termékek az 1255/1999/EK rendelet II. mellékletében felsorolt áruk formájában kerülnek kivitelre.

| (3) | Az 1043/2005/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésével összhangban minden egyes szóban forgó alaptermék 100 kg-jára minden hónapban rögzíteni kell a visszatérítési rátát. |
| --- | --- |

(3)

Az 1043/2005/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésével összhangban minden egyes szóban forgó alaptermék 100 kg-jára minden hónapban rögzíteni kell a visszatérítési rátát.

| (4) | Mindazonáltal a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes tejtermékek esetében magas visszatérítési ráták előzetes rögzítésével a visszatérítésekkel kapcsolatosan vállalt kötelezettségek veszélybe kerülhetnek. Szükséges megfelelő óvintézkedéseket tenni a veszély elkerülése érdekében, mindazonáltal a hosszú lejáratú szerződések megkötésének elkerülése nélkül. Az egyedi visszatérítési ráták rögzítése az ezen termékekkel kapcsolatos visszatérítések előzetes megállapítására módot ad e két cél teljesítésére. |
| --- | --- |

(4)

Mindazonáltal a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes tejtermékek esetében magas visszatérítési ráták előzetes rögzítésével a visszatérítésekkel kapcsolatosan vállalt kötelezettségek veszélybe kerülhetnek. Szükséges megfelelő óvintézkedéseket tenni a veszély elkerülése érdekében, mindazonáltal a hosszú lejáratú szerződések megkötésének elkerülése nélkül. Az egyedi visszatérítési ráták rögzítése az ezen termékekkel kapcsolatos visszatérítések előzetes megállapítására módot ad e két cél teljesítésére.

| (5) | Az 1043/2005/EK rendelet 15. cikkének (2) bekezdése rendelkezik arról, hogy a visszatérítési ráták rögzítésekor adott esetben figyelembe veendők a szóban forgó termék közös piacszervezéséről szóló rendeletnek megfelelően az 1043/2005/EK rendelet I. mellékletében feltüntetett alaptermékekre vagy a megfeleltetett termékekre vonatkozó, minden tagállamban alkalmazandó termelési visszatérítések, támogatások vagy azonos hatású intézkedések. |
| --- | --- |

(5)

Az 1043/2005/EK rendelet 15. cikkének (2) bekezdése rendelkezik arról, hogy a visszatérítési ráták rögzítésekor adott esetben figyelembe veendők a szóban forgó termék közös piacszervezéséről szóló rendeletnek megfelelően az 1043/2005/EK rendelet I. mellékletében feltüntetett alaptermékekre vagy a megfeleltetett termékekre vonatkozó, minden tagállamban alkalmazandó termelési visszatérítések, támogatások vagy azonos hatású intézkedések.

| (6) | Az 1255/1999/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdése rendelkezik arról, hogy támogatás nyújtható a Közösségben előállított és kazeinné feldolgozott fölözött tejre, ha ez a tej és az abból előállított kazein megfelel bizonyos feltételeknek. |
| --- | --- |

(6)

Az 1255/1999/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdése rendelkezik arról, hogy támogatás nyújtható a Közösségben előállított és kazeinné feldolgozott fölözött tejre, ha ez a tej és az abból előállított kazein megfelel bizonyos feltételeknek.

| (7) | A tejszín, a vaj és a vajkoncentrátum közösségi piacon történő értékesítésére vonatkozó intézkedések tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2005. november 9-i 1898/2005/EK bizottsági rendelet (3) meghatározza, hogy a csökkentett árú vajat és tejszínt a bizonyos termékek előállításával foglakozó iparágak számára hozzáférhetővé kell tenni. |
| --- | --- |

(7)

A tejszín, a vaj és a vajkoncentrátum közösségi piacon történő értékesítésére vonatkozó intézkedések tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2005. november 9-i 1898/2005/EK bizottsági rendelet (3) meghatározza, hogy a csökkentett árú vajat és tejszínt a bizonyos termékek előállításával foglakozó iparágak számára hozzáférhetővé kell tenni.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1043/2005/EK rendelet I. mellékletében és az 1255/1999/EK rendelet 1. cikkében feltüntetett, illetve az 1255/1999/EK rendelet II. mellékletében felsorolt áruk formájában exportált alaptermékekre vonatkozó visszatérítési ráták az e rendelet mellékletében foglalt termékek tekintetében a jelen melléklet szerint kerülnek rögzítésre.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. augusztus 25-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. augusztus 24-én.

a Bizottság részéről

Günter VERHEUGEN

alelnök

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb a 186/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 29., 2004.2.3., 6. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 172., 2005.7.5., 24. o.

2

(3)  HL L 308., 2005.11.25., 1. o. A 2107/2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 20. o.) módosított rendelet.

3

---

MELLÉKLET

a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes tejtermékekre 2006. augusztus 25-tól vonatkozó visszatérítési ráták (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Leírás | Visszatérítési ráta |
| A visszatérítési ráta előzetes rögzítése esetén | Egyéb |
| ex 0402 10 19 | Tejpor, tejgranulátum vagy egyéb szilárd állapotú tej, amely nem tartalmaz hozzáadott cukrot vagy egyéb édesítő anyagot, súly szerint az 1,5 % zsírtartalmat meg nem haladva (PG 2): | | |
| a) | 3501-es KN-kóddal jelölt termékek kivitelekor |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Leírás

Visszatérítési ráta

A visszatérítési ráta előzetes rögzítése esetén

Egyéb

ex 0402 10 19

Tejpor, tejgranulátum vagy egyéb szilárd állapotú tej, amely nem tartalmaz hozzáadott cukrot vagy egyéb édesítő anyagot, súly szerint az 1,5 % zsírtartalmat meg nem haladva (PG 2):

a)

3501-es KN-kóddal jelölt termékek kivitelekor

—

—

| b) | Egyéb termékek kivitelekor |
| --- | --- |

b)

Egyéb termékek kivitelekor

0,00

0,00

ex 0402 21 19

Tejpor, tejgranulátum vagy egyéb szilárd állapotú tej, amely nem tartalmaz hozzáadott cukrot vagy egyéb édesítő anyagot, súly szerint a 26 % zsírtartalmat meg nem haladva (PG 3):

| a) | A 1898/2005/EK rendelet szerint előállított, csökkentett árú, a PG 3-nak megfeleltetett termékek formájában vajat vagy tejszínt tartalmazó áruk kivitelekor |
| --- | --- |

a)

A 1898/2005/EK rendelet szerint előállított, csökkentett árú, a PG 3-nak megfeleltetett termékek formájában vajat vagy tejszínt tartalmazó áruk kivitelekor

22,51

22,51

| b) | Egyéb termékek kivitelekor |
| --- | --- |

b)

Egyéb termékek kivitelekor

54,00

54,00

ex 0405 10

Súly szerint 82 % (PG 6) zsírtartalmú vaj:

| a) | A 1898/2005/EK rendeletben meghatározott szabványokkal összhangban előállított, csökkentett árú vajat vagy tejszínt tartalmazó áruk kivitelekor |
| --- | --- |

a)

A 1898/2005/EK rendeletben meghatározott szabványokkal összhangban előállított, csökkentett árú vajat vagy tejszínt tartalmazó áruk kivitelekor

71,00

71,00

| b) | 2106 90 98 KN-kóddal jelölt, 40 % vagy nagyobb súlyú tejzsírt tartalmazó termékek kivitelekor |
| --- | --- |

b)

2106 90 98 KN-kóddal jelölt, 40 % vagy nagyobb súlyú tejzsírt tartalmazó termékek kivitelekor

106,75

106,75

| c) | Egyéb termékek kivitelekor |
| --- | --- |

c)

Egyéb termékek kivitelekor

99,50

99,50

---

(1)  Az ebben a rendeletben meghatározott rátákat 2004. október 1-jei hatállyal kezdődően nem kell alkalmazni a Bulgáriába irányuló export esetén, 2005. december 1-jei hatúllyal a Romániába irányuló export esetén és azon áruk esetén, amelyeket az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között 1972. július 22-én létrejött megállapodás 2. jegyzőkönyve I. és II. táblázata felsorol, és 2005. február 1-jei hatállyal kezdődően a Svájci Államszövetségbe vagy a Lichtensteini Hercegségbe exportáltak.

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

| 25.8.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 232/40 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 232/40

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2006. augusztus 24.)

2005-ben Dániában a baromfipestis felszámolására irányuló közösségi pénzügyi hozzájárulásról

(az értesítés a C(2006) 3805. számú dokumentummal történt)

(Csak a dán nyelvű szöveg hiteles)

(2006/579/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az állat-egészségügyi kiadásokról szóló, 1990. június 26-i 90/424/EGK tanácsi határozatra (1) és különösen annak 3. és 4. cikkére,

mivel:

| (1) | A baromfipestis lehető leggyorsabban történő felszámolásának elősegítése érdekében a Közösség pénzügyi hozzájárulást nyújthat a tagállamra háruló támogatható kiadásokhoz a 90/424/EGK határozat 4. cikkének (2) bekezdésében előírt feltételek szerint. |
| --- | --- |

(1)

A baromfipestis lehető leggyorsabban történő felszámolásának elősegítése érdekében a Közösség pénzügyi hozzájárulást nyújthat a tagállamra háruló támogatható kiadásokhoz a 90/424/EGK határozat 4. cikkének (2) bekezdésében előírt feltételek szerint.

| (2) | A baromfipestis elleni küzdelem járványügyi intézkedéseinek keretében történő közösségi pénzügyi hozzájárulásra a 90/424/EGK tanácsi határozat bizonyos járványos állatbetegségek elleni biztonsági intézkedéseire és a kampány közösségi finanszírozására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2005. február 28-i 349/2005/EK bizottsági rendelet (2) által megállapított szabályok vonatkoznak. |
| --- | --- |

(2)

A baromfipestis elleni küzdelem járványügyi intézkedéseinek keretében történő közösségi pénzügyi hozzájárulásra a 90/424/EGK tanácsi határozat bizonyos járványos állatbetegségek elleni biztonsági intézkedéseire és a kampány közösségi finanszírozására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2005. február 28-i 349/2005/EK bizottsági rendelet (2) által megállapított szabályok vonatkoznak.

| (3) | 2005-ben Dániában baromfipestis járvány tört ki. E betegség megjelenése komoly veszélyt jelent a közösségi állatállomány számára. |
| --- | --- |

(3)

2005-ben Dániában baromfipestis járvány tört ki. E betegség megjelenése komoly veszélyt jelent a közösségi állatállomány számára.

| (4) | 2006. április 24-én Dánia előterjesztette a betegség felszámolása kapcsán felmerült költségek utolsó bruttó becslését. |
| --- | --- |

(4)

2006. április 24-én Dánia előterjesztette a betegség felszámolása kapcsán felmerült költségek utolsó bruttó becslését.

| (5) | A dán hatóságok teljes mértékben eleget tettek a 90/424/EGK határozat 3. cikkében és a 349/2005/EK rendelet 6. cikkében előírt műszaki és közigazgatási kötelezettségeiknek. |
| --- | --- |

(5)

A dán hatóságok teljes mértékben eleget tettek a 90/424/EGK határozat 3. cikkében és a 349/2005/EK rendelet 6. cikkében előírt műszaki és közigazgatási kötelezettségeiknek.

| (6) | A közösségi pénzügyi hozzájárulás kifizetésének az a feltétele, hogy a tervezett fellépéseket ténylegesen végrehajtották, és a hatóságok az összes szükséges információt átadják a meghatározott határidőn belül. |
| --- | --- |

(6)

A közösségi pénzügyi hozzájárulás kifizetésének az a feltétele, hogy a tervezett fellépéseket ténylegesen végrehajtották, és a hatóságok az összes szükséges információt átadják a meghatározott határidőn belül.

| (7) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Pénzügyi hozzájárulás nyújtása a Közösség részéről Dániának

(1)   Dánia pénzügyi hozzájárulásban részesülhet a Közösségtől a 2005-ös baromfipestis elleni küzdelem járványügyi intézkedéseinek keretében felmerült költségekhez.

(2)   A Közösség pénzügyi hozzájárulása a közösségi finanszírozásra fordítható támogatható kiadások 50 %-át jelenti. A hozzájárulást a 349/2005/EK rendeletben előírt feltételek szerint fizetik ki.

2. cikk

Címzett

Ennek a határozatnak a Dán Királyság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2006. augusztus 24-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 224., 1990.8.18., 19. o. A legutóbb a 2006/53/EK határozattal (HL L 29., 2006.2.2., 37. o.) módosított határozat.

1

(2)  HL L 55., 2005.3.1., 12. o.

2

---

Helyesbítések

| 25.8.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 232/42 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 232/42

---

Helyesbítés az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a Tálibánnal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről és a 467/2001/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 67. alkalommal történő módosításáról szóló, 2006. augusztus 9-i 1210/2006/EK bizottsági rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 219., 2006. augusztus 10.
  )

| 1. | A 15. oldalon, a 4. pont második bekezdésében: |
| --- | --- |

1.

A 15. oldalon, a 4. pont második bekezdésében:

a következő szövegrész:

„Kawa Farhad Hamawandi Kanabi Ahmad”

helyesen:

„Farhad Kanabi Ahmad”.

| 2. | A 15. oldalon, az 5. pont második bekezdésében: |
| --- | --- |

2.

A 15. oldalon, az 5. pont második bekezdésében:

a következő szövegrész:

„Mustapha Nasri Ait El Hadi Ben Abdul Kader Ait El Hadi”

helyesen:

„Mustapha Nasri Ben Abdul Kader Ait El Hadi”.

| 3. | A 16. oldalon, a 9. pont második bekezdésében: |
| --- | --- |

3.

A 16. oldalon, a 9. pont második bekezdésében:

a következő szövegrész:

„Noureddine Al-Drissi Ben Ali Ben Belkassem Al-Drissi”

helyesen:

„Noureddine Ben Ali Ben Belkassem Al-Drissi”.

| 4. | A 16. oldalon, a 10. pont második bekezdésében: |
| --- | --- |

4.

A 16. oldalon, a 10. pont második bekezdésében:

a következő szövegrész:

„Ibn Al-Shaykh Ali Mohamed Al-Libi Abdul Aziz Al Zar’ani Al Fakhiri”

helyesen:

„Ali Mohamed Abdul Aziz Al Zar’ani Al Fakhiri”.

| 5. | A 16. oldalon, a 11. pont második bekezdésében: |
| --- | --- |

5.

A 16. oldalon, a 11. pont második bekezdésében:

a következő szövegrész:

„Ibrahim Ben Hedhili Al-Hamami Ben Mohamed Al-Hamami”

helyesen:

„Ibrahim Ben Hedhili Ben Mohamed Al-Hamami”.

| 6. | A 17. oldalon, a 12. pont második bekezdésében: |
| --- | --- |

6.

A 17. oldalon, a 12. pont második bekezdésében:

a következő szövegrész:

„Kamal Ben Maoeldi Al-Hamraoui Ben Hassan Al-Hamraoui”

helyesen:

„Kamal Ben Maoeldi Ben Hassan Al-Hamraoui”.

| 7. | A 17. oldalon, a 13. pont második bekezdésében: |
| --- | --- |

7.

A 17. oldalon, a 13. pont második bekezdésében:

a következő szövegrész:

„Imad Ben Bechir Al-Jammali Ben Hamda Al-Jammali”

helyesen:

„Imad Ben Bechir Ben Hamda Al-Jammali”.

| 8. | A 17. oldalon, a 14. pont második bekezdésében: |
| --- | --- |

8.

A 17. oldalon, a 14. pont második bekezdésében:

a következő szövegrész:

„Riadh Al-Jelassi Ben Belkassem Ben Mohamed Al-Jelassi”

helyesen:

„Riadh Ben Belkassem Ben Mohamed Al-Jelassi”.

| 9. | A 17. oldalon, a 15. pont második bekezdésében: |
| --- | --- |

9.

A 17. oldalon, a 15. pont második bekezdésében:

a következő szövegrész:

„Faouzi Al-Jendoubi Ben Mohamed Ben Ahmed Al-Jendoubi”

helyesen:

„Faouzi Ben Mohamed Ben Ahmed Al-Jendoubi”.

| 10. | A 17. oldalon, a 16. pont második bekezdésében: |
| --- | --- |

10.

A 17. oldalon, a 16. pont második bekezdésében:

a következő szövegrész:

„Tarek Ben Habib Al-Maaroufi Ben Al-Toumi Al-Maaroufi”

helyesen:

„Tarek Ben Habib Ben Al-Toumi Al-Maaroufi”.

| 11. | A 17. oldalon, a 17. pont második bekezdésében: |
| --- | --- |

11.

A 17. oldalon, a 17. pont második bekezdésében:

a következő szövegrész:

„Lofti Al-Rihani Ben Abdul Hamid Ben Ali Al-Rihani”

helyesen:

„Lofti Ben Abdul Hamid Ben Ali Al-Rihani”.

| 12. | A 18. oldalon, a 18. pont második bekezdésében: |
| --- | --- |

12.

A 18. oldalon, a 18. pont második bekezdésében:

a következő szövegrész:

„Nazih Abdul Hamed Al-Raghie Nabih Al-Ruqai’i (alias a) Anas Al-Liby; b) Anas Al-Sibai Al-Libi; c) Nazih Al-Raghie; d) Nazih Abdul Hamed Al-Raghie; e) Anas Al-Sabai)”

helyesen:

„Nazih Abdul Hamed Nabih Al-Ruqai’i (alias a) Anas Al-Liby; b) Anas Al-Sibai; c) Nazih Abdul Hamed Al-Raghie)”.

| 13. | A 18. oldalon, a 19. pont második bekezdésében: |
| --- | --- |

13.

A 18. oldalon, a 19. pont második bekezdésében:

a következő szövegrész:

„Faraj Farj Faraj Hassan Hussein Al Saadi Al-Sa’idi (alias a) Mohamed Abdulla Imad; b) Muhamad Abdullah Imad; c) Imad Mouhamed Abdellah; d) Faraj Farj Hassan Al Saadi; e) Hamza »a Líbiai«; Al Libi; f) Abdallah Abd al-Rahim)”

helyesen:

„Faraj Faraj Hussein Al-Sa’idi (alias a) Mohamed Abdulla Imad; b) Muhamad Abdullah Imad; c) Imad Mouhamed Abdellah; d) Faraj Farj Hassan Al Saadi; e) Hamza Al Libi; f) Abdallah Abd al-Rahim)”.

| 14. | A 18. oldalon, a 20. pont második bekezdésében: |
| --- | --- |

14.

A 18. oldalon, a 20. pont második bekezdésében:

a következő szövegrész:

„Al-Azhar Ben Mohammed Ben Mmar Al-Tlili Ben Abdallah Al-Tlili”

helyesen:

„Al-Azhar Ben Ammar Ben Abdallah Al-Tlili”.

| 15. | A 18. oldalon, a 21. pont második bekezdésében: |
| --- | --- |

15.

A 18. oldalon, a 21. pont második bekezdésében:

a következő szövegrész:

„Habib Al-Wadhani Ben Ali Ben Said Al-Wadhani”

helyesen:

„Habib Ben Ali Ben Said Al-Wadhani”.

| 16. | A 18. oldalon, a 22. pont második bekezdésében: |
| --- | --- |

16.

A 18. oldalon, a 22. pont második bekezdésében:

a következő szövegrész:

„Imad Ben Al-Mekki Al-Zarkaoui Ben Al-Akhdar Al-Zarkaoui”

helyesen:

„Imad Ben Al-Mekki Ben Al-Akhdar Al-Zarkaoui”.

| 17. | A 18. oldalon, a 23. pont második bekezdésében: |
| --- | --- |

17.

A 18. oldalon, a 23. pont második bekezdésében:

a következő szövegrész:

„Nabil Ben Attia Ben Mohamed Ben Ali Ben Attia”

helyesen:

„Nabil Ben Mohamed Ben Ali Ben Attia”.

| 18. | A 19. oldalon, a 24. pont második bekezdésében:







  a következő szövegrész | : | „Lased Al As’ad Ben Heni Hani (alias a) Lased Ben Heni Low; b) Mohamed Abu Abda)” |
| --- | --- | --- | --- |
| helyesen | : | „Al As’ad Ben Hani (alias a) Lased Ben Heni; b) Mohamed Abu Abda)”, |

18.

A 19. oldalon, a 24. pont második bekezdésében:

a következő szövegrész

:

„Lased Al As’ad Ben Heni Hani (alias a) Lased Ben Heni Low; b) Mohamed Abu Abda)”

helyesen

:

„Al As’ad Ben Hani (alias a) Lased Ben Heni; b) Mohamed Abu Abda)”,

valamint

| a következő szövegrész | : | „b) Olaszországban 2002.11.11-én elítélték” |
| --- | --- | --- |
| helyesen | : | „b) Olaszországban 2002.12.11-én elítélték”. |

a következő szövegrész

:

„b) Olaszországban 2002.11.11-én elítélték”

helyesen

:

„b) Olaszországban 2002.12.11-én elítélték”.

| 19. | A 19. oldalon, a 25. pont második bekezdésében: |
| --- | --- |

19.

A 19. oldalon, a 25. pont második bekezdésében:

a következő szövegrész:

„Hamadi Ben Ali Ben Abdul Aziz Bouyehia Ben Ali Bouyehia”

helyesen:

„Hamadi Ben Abdul Aziz Ben Ali Bouyehia”.

| 20. | A 19. oldalon, a 26. pont második bekezdésében:







  a következő szövegrész | : | „Fethi Ben Al-Rabei Mnasri Ben Absha Mnasri” |
| --- | --- | --- | --- |
| helyesen | : | „Fethi Ben Al-Rabei Ben Absha Mnasri”, |

20.

A 19. oldalon, a 26. pont második bekezdésében:

a következő szövegrész

:

„Fethi Ben Al-Rabei Mnasri Ben Absha Mnasri”

helyesen

:

„Fethi Ben Al-Rabei Ben Absha Mnasri”,

valamint

| a következő szövegrész | : | „Születési helye: Nefza, Baja, Tunézia” |
| --- | --- | --- |
| helyesen | : | „Születési helye: Baja, Tunézia”. |

a következő szövegrész

:

„Születési helye: Nefza, Baja, Tunézia”

helyesen

:

„Születési helye: Baja, Tunézia”.

| 21. | A 19. oldalon, a 27. pont második bekezdésében: |
| --- | --- |

21.

A 19. oldalon, a 27. pont második bekezdésében:

a következő szövegrész:

„Saadi Nessim Nassim Ben Mohamed Al-Cherif Ben Mohamed Saleh Al-Saadi”

helyesen:

„Nessim Ben Mohamed Al-Cherif Ben Mohamed Saleh Al-Saadi”.

| 22. | A 19. oldalon, a 28. pont második bekezdésében: |
| --- | --- |

22.

A 19. oldalon, a 28. pont második bekezdésében:

a következő szövegrész:

„Ibrahim Ali Muhammad Abu Bakr Abu Bakr Tantoush (alias a) Al-Libi; b) Abd al-Muhsin; c) Ibrahim Ali Muhammad Abu Bakr; d) Abdul Rahman; e) Abu Anas Al-Libi)”

helyesen:

„Ibrahim Ali Abu Bakr Tantoush (alias a) Abd al-Muhsin; b) Ibrahim Ali Muhammad Abu Bakr; c) Abdul Rahman; d) Abu Anas; e) Al-Libi)”.

---