----

----

II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

EUROOPAN TALOUSALUE

EFTAn valvontaviranomainen

----

EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS

N:o 262/02/KOL,

tehty 18 päivänä joulukuuta 2002,

kolmannestakymmenennestäviidennestä muutoksesta menettelysääntöihin ja aineellisiin sääntöihin valtiontukien alalla ottamalla käyttöön hukkakustannuksiin liittyvien valtiontukien analysointimenetelmien uudet suuntaviivat

EFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN, joka

OTTAA HUOMIOON Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (1) ja erityisesti sen 61—63 artiklan,

OTTAA HUOMIOON Eftan jäsenvaltioiden välisen, valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamista koskevan sopimuksen (2) ja erityisesti sen pöytäkirjassa 3 olevan 24 ja 1 artiklan,

SEKÄ KATSOO SEURAAVAA:

Eftan valvontaviranomainen varmistaa valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen 24 artiklan nojalla valtiontukea koskevien ETA-sopimuksen määräysten soveltamisen.

Valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla Eftan valvontaviranomainen antaa tiedonantoja ja suuntaviivoja asioista, joita ETA-sopimus koskee, jos valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyssä sopimuksessa nimenomaisesti näin määrätään tai jos Eftan valvontaviranomainen pitää sitä tarpeellisena.

Eftan valvontaviranomainen (3) palauttaa mieleen 19 päivänä tammikuuta 1994 hyväksymänsä valtiontukea koskevat menettelysäännöt ja aineelliset säännöt (4).

Euroopan komissio antoi 26 päivänä heinäkuuta 2001 tiedonannon periaatteista, joiden mukaisesti komissio analysoi hukkakustannuksiin liittyvää valtiontukea sähköalalla (5).

Kyseinen tiedonanto on merkityksellinen myös Euroopan talousalueen kannalta.

ETA:n valtiontukisääntöjen yhtenäinen soveltaminen on taattava koko Euroopan talousalueella.

ETA-sopimuksen liitteen XV lopussa olevaan lukuun ”Yleistä” kuuluvan II kohdan mukaan Eftan valvontaviranomaisen on tasapuolisten kilpailuedellytysten säilyttämiseksi ja Euroopan yhteisöjen komissiota kuultuaan hyväksyttävä oikeudellisia asiakirjoja, jotka vastaavat komission antamia asetuksia.

Eftan valvontaviranomainen on kuullut Euroopan komissiota.

Eftan valvontaviranomainen on kuullut Eftan jäsenvaltioita 19 päivänä lokakuuta 2001 järjestetyssä monenvälisessä kokouksessa,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

Tehty Brysselissä, 18 päivänä joulukuuta 2002.

Eftan valvontaviranomaisen puolesta

Einar M. BULL

Puheenjohtaja

Hannes HAFSTEIN

Kollegion Jäsen

----

(1)  Jäljempänä ”ETA-sopimus”.

(2)  Jäljempänä ”valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehty sopimus”.

(3)  Julkaistu EYVL:ssä L 231, 3.9.1994, ETA-täydennysosa N:o 32.

(4)  Jäljempänä ”valtiontuen suuntaviivat”.

(5)  Tiedonanto on komission verkkosivuilla osoitteessa:

http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/legislation/stranded_costs/en.pdf

----

LIITE

”21.   HUKKAKUSTANNUKSIIN LIITTYVIEN VALTIONTUKIEN ANALYSOINTIMENETELMÄT

21.1.   JOHDANTO

21.2.   SIIRTYMÄKAUDEN TOIMENPITEET JA VALTIONTUET

21.3.   TUKIKELPOISTEN HUKKAKUSTANNUSTEN MÄÄRITELMÄ

21.4.   HUKKAKUSTANNUKSET JA VALTIONTUET

21.5.   HUKKAKUSTANNUSTEN KORVAAMISEEN TARKOITETTUJEN TUKIEN RAHOITUSJÄRJESTELYT

21.6.   MUUT ARVIOINTIIN VAIKUTTAVAT TEKIJÄT

----

(1)EYVL L 27, 30.1.1997, s. 20.

(2)EYVL L 61, 1.3.2001, s. 23, ja ETA-täydennysosa N:o 11, 1.3.2001, s. 221.

(3)  Päätöksen N:o 168/1999 3 artiklassa säädetään päätöksen tulevan voimaan 27 päivänä marraskuuta 1999 edellyttäen, että sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle.

(4)  Pitkäaikaisen osto- tai myyntisopimuksen osalta hukkakustannukset lasketaan näin ollen vertaamalla sopimusta ehtoihin, joilla vapailla markkinoilla toimiva yritys olisi yleensä voinut myydä tai ostaa kyseisen tavaran muiden tekijöiden säilyessä ennallaan.

(5)  On selvää, että investoinnit, joita ei saada takaisin tai jotka eivät ole taloudellisesti kannattavia sähkön sisämarkkinoiden vapauttamisen takia, voidaan katsoa näiden analysointimenetelmien mukaisiksi hukkakustannuksiksi mukaan luettuina tapaukset, joissa investointien odotettavissa oleva kesto ulottuu vuoden 2006 jälkeiselle ajalle. Sitoumukset tai takeet, joiden voimassaoloa joudutaan jatkamaan 26.11.2006 jälkeen ympäristönsuojeluun, henkilöiden turvallisuuteen, työntekijöiden sosiaaliseen suojeluun tai sähköverkon turvallisuuteen liittyvien huomattavien riskien takia, voidaan kuitenkin katsoa näiden analysointimenetelmien mukaisiksi hukkakustannuksiksi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa.

(6)EYVL L 237, 6.9.2001, s. 16.

(7)EYVL L 111, 29.4.1999, ja ETA-täydennysosa N:o 18. Ks. myös valtiontuen suuntaviivojen kohta 25.

----

----

EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS

N:o 263/02/KOL,

tehty 18 päivänä joulukuuta 2002,

valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 36. kerran lisäämällä uusi luku 26A: Monialaiset puitteet alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille

EFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (1), ja erityisesti sen 61–63 artiklan,

ottaa huomioon EFTA-valtioiden välisen, valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamista koskevan sopimuksen (2), ja erityisesti sen 24 artiklan sekä sen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan,

SEKÄ KATSOO SEURAAVAA:

EFTAn valvontaviranomainen varmistaa valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 24 artiklan nojalla ETA-sopimuksen valtiontukea koskevien määräysten soveltamisen,

Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla EFTAn valvontaviranomainen antaa ilmoituksia ja suuntaviivoja asioista, joita ETA-sopimus koskee, jos kyseisessä sopimuksessa taikka valvonta- ja tuomioistuinsopimuksessa nimenomaisesti näin määrätään tai jos EFTAn valvontaviranomainen pitää sitä tarpeellisena,

EFTAn valvontaviranomainen palauttaa mieleen 19 päivänä tammikuuta 1994 hyväksymänsä valtiontukea koskevat menettelysäännöt ja aineelliset säännöt (3) (4), erityisesti niiden 26 luvun sisältämät määräykset (monialaiset puitteet alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille),

Euroopan komissio antoi 7 päivänä maaliskuuta 2002 tiedonannon (5) periaatteista, joiden perusteella se arvioi suurille investointihankkeille myönnettävän alueellisen tuen yhteensopivuutta EY:n perustamissopimuksen kanssa,

Kyseinen tiedonanto on merkityksellinen myös Euroopan talousalueen kannalta,

ETA:n valtiontukisääntöjen yhtenäinen soveltaminen on taattava koko Euroopan talousalueella,

ETA-sopimuksen liitteen XV lopussa olevassa luvussa ”Yleistä” olevan II kohdan mukaan EFTAn valvontaviranomaisen on tasapuolisten kilpailuedellytysten säilyttämiseksi annettava Euroopan komissiota kuultuaan oikeudelliset säädökset, jotka vastaavat komission antamia säädöksiä,

EFTAn valvontaviranomainen on kuullut Euroopan komissiota,

EFTAn valvontaviranomainen on kuullut EFTA-valtioita asiasta 19 päivänä lokakuuta 2001 pidetyssä monenvälisessä kokouksessa,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

Tehty Brysselissä 18 päivänä joulukuuta 2002.

Eftan valvontaviranomaisen puolesta

Einar M. BULL

Puheenjohtaja

Hannes HAFSTEIN

Kollegion Jäsen

----

(1)  Jäljempänä ETA-sopimus.

(2)  Jäljempänä valvonta- ja tuomioistuinsopimus.

(3)  Jäljempänä valtiontuen suuntaviivat.

(4)  Julkaistu alun perin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessäL 231, 3.9.1994 ja sen ETA- täydennysosassa N:o 32.

(5)EYVL C 70, 19.3.2002, s. 8.

----

LIITE

”26A   MONIALAISET PUITTEET ALUEELLISESTA TUESTA SUURILLE INVESTOINTIHANKKEILLE

26A.1   JOHDANTO: TOIMENPITEEN SOVELTAMISALA

26A.2   TOIMENPITEEN TARPEELLISUUS

26A.3   SUURTEN INVESTOINTIHANKKEIDEN TUKITASOJEN ALENTAMINEN

26A.4   TUKI TERÄSTEOLLISUUDEN INVESTOINTIHANKKEILLE KIELLETÄÄN

26A.5   INVESTOINTIHANKKEET RAKENTEELLISISTA ONGELMISTA KÄRSIVILLÄ ALOILLA LUKUUN OTTAMATTA TERÄSTEOLLISUUTTA

26A.6   JÄLKIKÄTEISVALVONTA

26A.7   PUITTEIDEN VOIMASSAOLOAIKA

26A.8   SIIRTYMÄVAIHEEN MÄÄRÄYKSET

26A.9   AIHEELLISET TOIMENPITEET

26A.10   ILMOITUSVELVOLLISUUS

26A.11   KÄYTETTYJEN KÄSITTEIDEN MÄÄRITELMÄT

Investointihanke

Tukikelpoiset kustannukset

Aluetuen enimmäismäärä

Asianomainen tuote

Todettavissa oleva kulutus

MONIALAISTEN PUITTEIDEN LIITE A

[JÄLKIKÄTEISVALVONTAAN KÄYTETTÄVÄ MALLI]

MONIALAISTEN PUITTEIDEN LIITE B

TERÄSTEOLLISUUDEN MÄÄRITELMÄ MONIALAISTEN PUITTEIDEN KANNALTA

Monialaisissa puitteissa terästeollisuuden alalle lasketaan yritykset, jotka harjoittavat seuraavassa taulukossa lueteltujen terästuotteiden tuotantoa:

MONIALAISTEN PUITTEIDEN LIITE C

MOOTTORIAJONEUVOTEOLLISUUDEN MÄÄRITELMÄ MONIALAISTEN PUITTEIDEN KANNALTA

’Moottoriajoneuvoalalla’ tarkoitetaan joko valmistajan suoraan tai ’ensisijaisen alihankkijan’’kokonaishankkeen’ osana toteuttamaa ’moottoriajoneuvojen’, moottoriajoneuvoihin tarkoitettujen ’moottorien’, moottoriajoneuvoihin tai moottoreihin tarkoitettujen ’moduulien tai alajärjestelmien’ kehittämistä, valmistamista ja asentamista.

MONIALAISTEN PUITTEIDEN LIITE D

SYNTEETTIKUITUTEOLLISUUDEN MÄÄRITELMÄ MONIALAISTEN PUITTEIDEN KANNALTA

Näissä monialaisissa puitteissa synteettikuituteollisuus määritellään seuraavasti:

MONIALAISTEN PUITTEIDEN LIITE E

ILMOITUSLOMAKE (20)

1 OSA — EFTA-VALTIO

Tiedot ilmoituksen tekevästä viranomaisesta

1.1.2   Ilmoituksen tekevän viranomaisen nimi ja osoite

1.1.3   Lisätietoja antavan henkilön (tai henkilöiden) nimi, puhelinnumero, faksinumero, sähköpostiosoite ja asema

Tiedot yhteyshenkilöstä pysyvässä edustustossa

1.2.1   Lisätietoja antavan henkilön nimi, puhelinnumero, faksinumero, sähköpostiosoite ja asema

2 OSA — TUENSAAJA

Hankkeeseen investoivan yhtiön (yhtiöiden) rakenne

2.1.1   Tuensaajan yksilöinti

2.1.2   Jos tuensaaja on eri oikeushenkilö kuin yritys, joka rahoittaa hanketta tai jolle tuki maksetaan, selvitys myös näistä eroista

2.1.3   Tuensaajan emokonsernin yksilöinti, konsernirakenne ja kunkin emoyhtiön omistussuhteet

Hankkeeseen investoivasta yrityksestä tai investoivista yrityksistä seuraavat tiedot viimeiseltä kolmelta tilivuodelta:

2.2.1   Maailmanlaajuinen liikevaihto, liikevaihto Euroopan talousalueella, liikevaihto kyseisessä EFTAn jäsenvaltiossa

2.2.2   Voitto verojen jälkeen ja kassavirta (konsolidoidusti laskettuna)

2.2.3   Työntekijöiden lukumäärä maailmanlaajuisesti, Euroopan talousalueella ja kyseisessä EFTAn jäsenvaltiossa

2.2.4   Myyntiä ja markkinaosuuksia koskeva erittely kyseessä olevassa jäsenvaltiossa, muualla Euroopan talousalueella ja Euroopan talousalueen ulkopuolella

2.2.5   Tarkastetut tilinpäätösasiakirjat ja vuosikertomus kolmelta viime vuodelta

Jos investointi tehdään ennestään olemassa olevalla tuotantopaikalla, seuraavat tiedot kyseisen tuotantopaikan kolmelta viimeiseltä tilivuodelta:

2.3.1   Liikevaihto yhteensä

2.3.2   Voitto verojen jälkeen ja kassavirta

2.3.3   Työllistäminen

2.3.4   Myyntiä ja markkinaosuuksia koskeva erittely kyseessä olevassa EFTAn jäsenvaltiossa, muualla Euroopan talousalueella ja Euroopan talousalueen ulkopuolella

3 OSA — JULKINEN TUKI

Jokaisesta ehdotetusta julkista tukea koskevasta toimenpiteestä on toimitettava seuraavat tiedot:

Yksityiskohdat

3.1.1   Tukiohjelman nimike (tai maininta siitä, että kyseessä on tapauskohtainen tuki)

3.1.2   Oikeusperusta (laki tai asetus jne.)

3.1.3   Tukea myöntävä viranomainen

3.1.4   Jos tuen oikeusperusta on valvontaviranomaisen hyväksymä tukiohjelma, on ilmoitettava hyväksymispäivä ja valtiontukiasian viitenumero

Ehdotetun tuen muoto

3.2.1   Onko ehdotettu tuki avustus, korkotuki, sosiaaliturvamaksujen alennus, verohelpotus, pääomaosakkuus, velkojen konvertointi tai poisto, edullinen laina, veronmaksun lykkäys tai takausjärjestelyin katettu määrä jne.

3.2.2   Ehdotetun tuen maksamiselle asetetut edellytykset

Ehdotetun tuen määrä

3.3.1   Tuen nimellismäärä ja sen brutto- ja nettoavustusekvivalentti

3.3.2   Onko tukitoimenpide yhtiöverotuksen (tai muun välittömän verotuksen) alaista? Jos on osittain, missä laajuudessa?

3.3.3   Ehdotetun tuen täydellinen maksuaikataulu. Ehdotetun julkisen tukikokonaisuuden osalta on toimitettava seuraavat tiedot:

Tukitoimenpiteiden kuvaus

3.4.1   Kuuluuko tukikokonaisuuteen tukitoimenpiteitä, joita ei vielä ole tarkemmin määritelty? Jos näin on, antakaa lisätietoja.

3.4.2   Mitä edellä mainittuja toimenpiteitä ei katsota valtiontueksi? Perustelkaa.

3.5   Haetaanko samaan hankkeeseen tukea myös toisesta Euroopan yhteisön tai kansainvälisestä rahoituslaitoksesta? Jos haetaan, kuinka paljon?

Julkisen tuen kasautuminen

3.6.1   Tukitoimenpiteiden arvioitu bruttoavustusekvivalentti yhteensä (ennen veroja)

3.6.2   Tukitoimenpiteiden arvioitu nettoavustusekvivalentti yhteensä (verojen jälkeen)

4 OSA — TUETTU HANKE

Hankkeen sijainti

4.1.1   Tarkka alue, kunta ja osoite

Hankkeen kesto

4.2.1   Investointihankkeen aloituspäivämäärä ja investoinnin lopetuspäivämäärä

4.2.2   Uuden tuotannon suunniteltu aloituspäivämäärä ja vuosi, jona tuotannon odotetaan olevan käynnissä koko kapasiteetilla

Hankkeen kuvaus

4.3.1   Hankkeen laatu: onko kyseessä uusi tuotantolaitos vai kapasiteetin laajentaminen tai muu hanke

4.3.2   Lyhyt yleiskuvaus hankkeesta

Hankkeen kustannusten erittely

4.4.1   Hankkeen kestoaikana investoitavien ja poistettavien pääomamenojen kokonaismäärä

4.4.2   Yksityiskohtainen selvitys hankkeeseen liittyvistä pääomamenoista ja muista menoista

Hankkeen kokonaiskustannusten rahoitus

4.5.1   Investointihankkeen kokonaiskustannusten rahoitustapa

5 OSA — TUOTTEEN JA MARKKINOIDEN OMINAISPIIRTEET

Tuotteet, joihin suunniteltu hanke kohdistuu

5.1.1   Tuettavan tuotantolaitoksen valmistamat tuotteet, kun investointi on saatettu loppuun, ja toimiala tai alatoimiala, johon tuotteet kuuluvat (Prodcom-numero tai CPA-luokitus palvelualan hankkeiden osalta)

5.1.2   Mitkä tuotteet niillä korvataan? Jos korvattuja tuotteita ei tuoteta samassa paikassa, on ilmoitettava niiden tämänhetkinen tuotantopaikka.

5.1.3   Mitä muita tuotteita voidaan tuottaa samalla tuotantokoneistolla vähäisin lisäkustannuksin tai kokonaan ilman lisäkustannuksia?

Kapasiteetti

5.2.1   Määrälliset tiedot hankkeen vaikutuksista tuensaajan kokonaiskapasiteettiin Euroopan talousalueella (myös konsernitasolla) jokaisen tuotteen osalta (yksikköinä vuodessa aloitusvuotta edeltävänä vuonna ja hankkeen päätyttyä).

5.2.2   Arvio Euroopan talousalueen kaikkien tuottajien kokonaiskapasiteetista jokaisen tuotteen osalta.

Tiedot markkinoista

5.3.1   Jokaista kuutta viimeistä tilivuotta koskevat tiedot kyseessä olevien tuotteiden todettavissa olevasta kulutuksesta. Jos saatavilla on ulkopuolisten laatimia tilastotietoja, ne on liitettävä vastaukseen.

5.3.2   Jokaista kolmea seuraavaa tilivuotta koskeva ennuste kyseessä olevien tuotteiden todettavissa olevasta kulutuksesta. Jos saatavilla on ulkopuolisten laatimia tilastotietoja, ne on liitettävä vastaukseen.

5.3.3   Ovatko asian kannalta merkitykselliset markkinat taantumassa ja mistä syystä?

5.3.4   Arvio tuensaajan tai sen konsernin, johon tuensaaja kuuluu, markkinaosuudesta (arvon mukaan) hankkeen aloitusvuotta edeltävänä vuonna ja hankkeen päätyttyä.

----

(1)EYVL L 111, 29.4.1999 ja samana päivänä julkaistu ETA-täydennysosa N:o 18.

(2)  Katso näiden suuntaviivojen 25 luku.

(3)  Katso näiden suuntaviivojen 16 luku.

(4)  Katso näiden suuntaviivojen 14 luku.

(5)  Katso näiden suuntaviivojen 15 luku.

(6)  Alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukaan alueelliseen investointitukeen oikeutetut kustannukset voidaan määritellä joko suuntaviivojen 25.4 luvun 8–12 kohdassa määrättyjen sääntöjen mukaan (vaihtoehto 1) tai 25.4 luvun 24 kohdassa määrättyjen sääntöjen mukaan (vaihtoehto 2). Suuntaviivojen 25.4 luvun 30 kohdan mukaisesti vaihtoehdon 1 perusteella laskettu tuki (investointituki) voidaan yhdistää vaihtoehdon 2 perusteella laskettuun tukeen (tuki työpaikkojen luomiseen) sillä edellytyksellä, että tuen yhteenlaskettu määrä ei ylitä aluetuen enimmäismäärää kerrottuna niillä tukikelpoisilla kustannuksilla, jotka ovat näistä kahdesta suuremmat. Tämän säännön mukaisesti näissä puitteissa tietyn investointihankkeen tukikelpoiset kustannukset määritellään sen vaihtoehdon perusteella, joka johtaa suurempaan määrään. Tukikelpoisten kustannusten määrä määritellään siten, että ne eivät ylitä suurempaa niistä kahdesta investointimäärästä, jotka ovat seurausta työpaikkojen luomiseen perustuvasta menetelmästä ja alkuinvestointeihin perustuvasta menetelmästä, alueelle vahvistetun enimmäisintensiteetin rajoissa.

(7)  Seuraava taulukko osoittaa, kuinka suuret tuki-intensiteetit olisivat sallittuja vähennysasteikon mukaan tukikelpoisten kustannusten ja alueellisten enimmäismäärien eri tasoilla.

(8)  Ehdotuksista myöntää tapauskohtaista tukea on joka tapauksessa ilmoitettava ja niitä arvioidaan puitteiden 26.3 luvussa vahvistettujen sääntöjen perusteella ja alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa vahvistettujen yleisten arviointiperusteiden mukaisesti.

(9)  Jos EFTAn jäsenvaltio osoittaa, että tuensaaja luo todellisella innovaatiolla uudet tuotemarkkinat, a ja b alakohtien mukaista arviointia ei tarvitse suorittaa ja tuki hyväksytään 26A.3 luvun 1 kohdassa vahvistetun asteikon mukaan.

(10)  Teollista tuotantoa koskevan yhteisön tietojen keruun aikaansaamisesta 19 päivänä joulukuuta 1991 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 3924/91 (EYVL L 374, 31.12.1991, s. 1). Asetus sisällytettiin ETA-sopimukseen (liite XXI) ETA:n sekakomitean päätöksellä 7/94.

(11)  Sisältää EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan aiemmin kuuluneet teräsalat sekä saumattomien putkien ja suurten hitsattujen putkien alasektorit, jotka eivät kuuluneet EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan mutta jotka ovat osa integroitua tuotantoprosessia ja ovat piirteiltään samanlaiset kuin EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluva terästeollisuus.

(12)  Laivanrakennusteollisuudelle myönnettyä tukea koskee laivanrakennusteollisuudelle myönnettävän tuen uusien sääntöjen vahvistamisesta annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1540/98 sellaisena kuin se on mukautettuna ETA:n sekakomitean tekemää ETA-päätöstä N:o 12/99 varten, jäljempänä laivanrakennusasetus (katso myös valtiontukisuuntaviivojen 31 luku).

(13)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 3696/93, annettu 29 päivänä lokakuuta 1993, Euroopan talousyhteisön tilastollisesta toimialoittaisesta tuoteluokituksesta (CPA) (EYVL L 342, 31.12.1993, s. 1) sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 204/2002 (EYVL L 36, 6.2.2002, s. 1). Teollista tuotantoa koskevan yhteisön tietojen keruun aikaansaamisesta 19 päivänä joulukuuta 1991 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 3924/91 (EYVL L 374, 31.12.1991, s. 1). Asetus (ETY) N:o 3696/93 sisällytettiin ETA-sopimukseen (liite XXI) ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 7/94.

(14)  Voidaan hyvällä syyllä olettaa, että ala on taantuva, jos todettavissa olevan kulutuksen keskimääräinen vuotuinen kasvuvauhti Euroopan talousalueella on viitenä edellisenä vuotena ollut negatiivinen.

(15)  Määräksi voidaan periaatteessa asettaa 25 miljoonaa euroa, mutta se voi vaihdella aloittain.

(16)  Kyseessä olevan tuotteen markkinoiden katsotaan olevan nopeasti kasvavat, jos kulutus viiden viime vuoden aikana Prodcom-luokituksen soveltuvalla tasolla Euroopan talousalueella tai jos tällaisia tietoja ei ole saatavilla, muun kyseessä oleville tuotteille yleisesti hyväksytyn markkinasegmentoinnin perusteella, jota koskevia tilastotietoja on saatavilla, on kasvanut arvon mukaan ilmoitettuna keskimääräisesti samaan tahtiin Euroopan talousalueen BKT:n keskimääräisen kasvun kanssa tai sitä nopeammin.

(17)  Katso näiden suuntaviivojen 24 luku.

(18)  Ehdotuksista myöntää tapauskohtaista tukea on joka tapauksessa ilmoitettava ja niitä arvioidaan tämän säännön perusteella ja alueellisia tukia koskevissa suuntaviivoissa vahvistettujen yleisten arviointiperusteiden mukaisesti.

(19)EYVL L 279, 23.10.2001, s. 1.

(20)  Hyväksyttyjen tukiohjelmien ulkopuolella myönnetystä tuesta EFTAn jäsenvaltioiden on toimitettava tiedot, joissa yksilöidään tuen myönteiset vaikutukset kyseessä olevalla tukialueella.

----

----

EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS

N:o 264/02/KOL,

tehty 18 päivänä joulukuuta 2002,

valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 37. kerran lisäämällä uusi luku 22: Pelastamis- ja rakenneuudistustuki sekä sulkemistuki terästeollisuudelle

EFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (1) ja erityisesti sen 61–63 artiklan,

ottaa huomioon EFTA-valtioiden välisen, valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamista koskevan sopimuksen (2) ja erityisesti sen 24 artiklan ja sen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan,

SEKÄ KATSOO SEURAAVAA:

EFTAn valvontaviranomainen varmistaa valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 24 artiklan nojalla ETA-sopimuksen valtiontukea koskevien määräysten soveltamisen.

Valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla EFTAn valvontaviranomainen antaa ilmoituksia ja suuntaviivoja asioista, joita ETA-sopimus koskee, jos kyseisessä sopimuksessa taikka valvonta- ja tuomioistuinsopimuksessa nimenomaisesti näin määrätään tai jos EFTAn valvontaviranomainen pitää sitä tarpeellisena.

EFTAn valvontaviranomainen palauttaa mieleen 19 päivänä tammikuuta 1994 hyväksymänsä valtiontukea koskevat menettelysäännöt ja aineelliset säännöt (3) (4).

Euroopan yhteisöjen komissio antoi 7 päivänä maaliskuuta 2002 tiedonannon (5), jossa määritellään periaatteet terästeollisuudelle tarkoitetun pelastamis- ja rakenneuudistustuen sekä sulkemistuen arviointia varten.

Kyseinen tiedonanto on merkityksellinen myös Euroopan talousalueen kannalta.

ETAn valtiontukisääntöjen yhtenäinen soveltaminen on taattava koko Euroopan talousalueella.

ETA-sopimuksen liitteen XV lopussa olevaan lukuun ”Yleistä” kuuluvan II kohdan mukaan EFTAn valvontaviranomaisen on tasapuolisten kilpailuedellytysten säilyttämiseksi annettava Euroopan yhteisöjen komissiota kuultuaan oikeudelliset säädökset, jotka vastaavat komission antamia säädöksiä.

EFTAn valvontaviranomainen on kuullut Euroopan yhteisöjen komissiota.

EFTAn valvontaviranomainen on kuullut EFTA-valtioita asiasta 19 päivänä lokakuuta 2001 pidetyssä monenvälisessä kokouksessa,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

Tehty Brysselissä 18 päivänä joulukuuta 2002.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Einar M. BULL

Puheenjohtaja

Hannes HAFSTEIN

Kollegion jäsen

----

(1)  Jäljempänä ”ETA-sopimus”.

(2)  Jäljempänä ”valvonta- ja tuomioistuinsopimus”.

(3)  Jäljempänä ”valtiontuen suuntaviivat”.

(4)  Julkaistu alun perin Euroopan yhteisöjen virallisen lehdenL 231, 3.9.1994, ETA- täydennysosassa nro 32.

(5)EYVL C 70, 19.3.2002, s. 8.

----

LIITE

”22.   PELASTAMIS- JA RAKENNEUUDISTUSTUKI SEKÄ SULKEMISTUKI TERÄSTEOLLISUUDELLE

22.1.   PELASTAMIS- JA RAKENNEUUDISTUSTUKI VAIKEUKSISSA OLEVILLE YRITYKSILLE

Pelastamis- ja rakenneuudistustuki vaikeuksissa oleville yrityksille sellaisella terästeollisuuden alalla, joka on määritelty alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille annettujen monialaisten puitteiden liitteessä B, ei sovellu yhteismarkkinoille.

22.2.   SULKEMISTUKI

22.3.   ILMOITUSVELVOLLISUUS

Kaikista suunnitelmista myöntää tukea vaikeuksissa olevien teräsalan yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen sekä sulkemistukea kyseiselle alalle on ilmoitettava erikseen.

22.4.   AIHEELLISET TOIMENPITEET

22.5.   PUITTEIDEN SOVELTAMINEN

Näitä puitteita sovelletaan 1. tammikuuta 2003 alkaen 31. joulukuuta 2009 saakka.

22.6.   TERÄSTEOLLISUUDELLE MYÖNNETTY ILMOITTAMATON TUKI

Valvontaviranomainen tutkii terästeollisuudelle ilman sen hyväksyntää myönnetyn tuen soveltuvuuden yhteismarkkinoille niiden kriteereiden perusteella, jotka olivat voimassa tuen myöntämisajankohtana.”

----

----

EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS

N:o 196/03/KOL,

tehty 5 päivänä marraskuuta 2003,

valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 38. kerran lisäämällä uusi luku 9B: Kantelut – lomake oletettua sääntöjenvastaista valtiontukea koskevien kantelujen tekemiseksi

EFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (1) ja erityisesti sen 61–63 artiklan ja pöytäkirjan 26,

ottaa huomioon EFTAn jäsenvaltioiden välisen, valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamista koskevan sopimuksen (2) ja erityisesti sen 24 artiklan ja 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan sekä sen pöytäkirjassa 3 (3) olevan I osan 1 artiklan,

SEKÄ KATSOO SEURAAVAA:

EFTAn valvontaviranomainen varmistaa valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen 24 artiklan nojalla ETA-sopimuksen valtiontukea koskevien määräysten soveltamisen,

valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla EFTAn valvontaviranomainen antaa ilmoituksia ja suuntaviivoja asioista, joita ETA-sopimus koskee, jos kyseisessä sopimuksessa taikka valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyssä sopimuksessa nimenomaisesti näin määrätään tai jos EFTAn valvontaviranomainen pitää sitä tarpeellisena,

EFTAn valvontaviranomainen palauttaa mieleen 19 päivänä tammikuuta 1994 hyväksymänsä valtiontukea koskevat menettelysäännöt ja aineelliset säännöt (4) (5),

Euroopan komissio julkaisi 16 päivänä toukokuuta 2003 uuden lomakkeen oletettua sääntöjenvastaista valtiontukea koskevien kantelujen tekemiseksi (6),

kyseinen lomake on merkityksellinen myös Euroopan talousalueen kannalta,

ETAn valtiontukisääntöjen yhtenäinen soveltaminen on taattava koko Euroopan talousalueella,

ETA-sopimuksen liitteen XV lopussa olevaan lukuun ”Yleistä” kuuluvan II kohdan mukaan EFTAn valvontaviranomaisen on Euroopan yhteisöjen komissiota kuultuaan hyväksyttävä oikeudelliset asiakirjat, jotka vastaavat komission antamia säädöksiä,

EFTAn valvontaviranomainen on kuullut Euroopan yhteisöjen komissiota,

EFTAn valvontaviranomainen on kuullut EFTAn jäsenvaltioita 20 päivänä kesäkuuta 2003 asiasta pidetyssä monenvälisissä kokouksissa,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

Tehty Brysselissä 5 päivänä marraskuuta 2003.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Einar M. BULL

Puheenjohtaja

Hannes HAFSTEIN

Kollegion jäsen

----

(1)  Jäljempänä ”ETA-sopimus”.

(2)  Jäljempänä ”valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehty sopimus”.

(3)  Valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen pöytäkirja 3 EFTAn jäsenvaltioiden 10 päivänä joulukuuta 2001 muuttamassa muodossa. Muutokset tulivat voimaan 28 päivänä elokuuta 2003.

(4)  Jäljempänä ”valtiontuen suuntaviivat”.

(5)  Julkaistu alun perin EYVL:ssä L 231, 3.9.1994 ja sen ETA-täydennysosassa N:o 32 samana päivänä, muutettu viimeksi 18 päivänä joulukuuta 2002 tehdyllä kollegion päätöksellä N:o 264/02/KOL (ei vielä julkaistu).

(6)  Lomake oletettua sääntöjenvastaista valtiontukea koskevien kantelujen tekemiseksi (EUVL C 116, 16.5.2003, s. 3).

----

LIITE

”9 B KANTELUT – LOMAKE OLETETTUA SÄÄNTÖJENVASTAISTA VALTIONTUKEA KOSKEVIEN KANTELUJEN TEKEMISEKSI

Valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdassa ja II osan 2 artiklan 1 kohdassa määrätään, että EFTAn valvontaviranomaiselle on ilmoitettava tuen myöntämistä tai muuttamista koskevasta suunnitelmasta niin ajoissa, että se voi esittää huomautuksensa. Asianomainen EFTAn jäsenvaltio ei saa panna ehdottamiaan toimenpiteitä täytäntöön ennen kuin menettelyn tuloksena on saatu aikaan lopullinen päätös.

Tuki, joka on pantu täytäntöön edellä mainittujen määräysten vastaisesti, on ’sääntöjenvastaista tukea’.

Valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan II osan 10 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jos EFTAn valvontaviranomaisella on miltä hyvänsä taholta saatuja tietoja oletetusta sääntöjenvastaisesta tuesta, se tutkii tiedot viipymättä.

Lisäksi edellä mainitun pöytäkirjan II osan 20 artiklan 2 kohdan mukaan asianomaiset osapuolet voivat toimittaa EFTAn valvontaviranomaiselle tietoja oletetuista sääntöjenvastaisista tuista ja tuen väärinkäytöstä (jäljempänä ’kantelu’).

Kuka tahansa henkilö tai mikä tahansa yritys voi tehdä kantelun EFTAn valvontaviranomaiselle. Menettely on maksuton. Kanteluja tutkiessaan EFTAn valvontaviranomaisen on kuitenkin noudatettava valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen pöytäkirjassa 3 määrättyjä menettelysääntöjä ja erityisesti asianomaisen EFTAn jäsenvaltion puolustautumisoikeutta.

Vaihtoehtoisesti tai EFTAn valvontaviranomaiselle tehtävän kantelun lisäksi kolmannet osapuolet, joiden etuihin sääntöjenvastaisesti myönnetty tuki on vaikuttanut kielteisesti, voivat yleensä panna asian vireille kansallisessa tuomioistuimessa.

EFTAn valvontaviranomainen ei kuitenkaan voi antaa neuvoja kansallisista menettelyistä yksittäisissä tapauksissa.

Näiden suuntaviivojen liitteessä I olevan III jakson kantelua koskevassa lomakkeessa on esitetty tiedot, joita EFTAn valvontaviranomainen tarvitsee voidakseen tutkia oletettua sääntöjenvastaista tai väärinkäytettyä tukea koskevan kantelun. Jos kaikkia lomakkeen kohtia ei voida täyttää, tämä on perusteltava.

Lomake on saatavissa EFTAn valvontaviranomaisen Internet-sivuilla osoitteessa: http://www.eftasurv.int

EFTAn valvontaviranomaisen Internet-sivuilla on myös runsaasti hyödyllisiä tietoja Euroopan talousalueella sovellettavista valtiontukisäännöistä. Niistä voi olla apua lomaketta täytettäessä.

Lomake lähetetään seuraavaan osoitteeseen:

III JAKSO

Lomake oletettua sääntöjenvastaista valtiontukea koskevien kantelujen tekemiseksi

Lomake lähetetään seuraavaan osoitteeseen:

I.A.   Tiedot kantelun tekijästä

I.1.   Kantelun tekijän etu- ja sukunimi tai yrityksen nimi:

I.2   Osoite tai rekisteröity kotipaikka:

I.3.   Puhelin, faksi ja sähköpostiosoite:

I.4.   Yhteyshenkilön nimi, osoite, puhelin, faksi ja sähköpostiosoite:

I.5.   Jos kantelun tekijä on yritys, lyhyt kuvaus kantelijasta ja sen toimialasta/toimialoista ja toimipaikasta/toimipaikoista:

I.6.   Ilmoittakaa lyhyesti, kuinka oletetun tuen myöntäminen vaikuttaa kantelun tekijän etuihin.

I.B.   Tiedot kantelun tekijän edustajasta

I.7.   Jos kantelu tehdään jonkun toisen (henkilön tai yrityksen) puolesta, ilmoittakaa edustajan nimi, osoite, faksi ja sähköpostiosoite ja liittäkää mukaan kirjallinen vahvistus edustajan valtuutuksesta.

II.   Tiedot EFTAn jäsenvaltiosta

II.1.   EFTAn jäsenvaltio:

II.2.   Hallintotaso, jolla oletettu sääntöjenvastainen tuki on myönnetty:

III.   Tiedot kantelun kohteena olevista oletetuista tukitoimenpiteistä

III.1.   Onko kantelun kohteena oletettu tukijärjestelmä vai oletettu yksittäinen tuki?

III.2.   Milloin oletettu tuki myönnettiin tai oletettu tukijärjestelmä pantiin täytäntöön? Mikä on oletetun tukijärjestelmän kesto, jos se on tiedossa?

III.3.   Millä toimialalla/toimialoilla oletettua tukea sovelletaan?

III.4.   Mikä on oletetun tuen määrä? Missä muodossa tuki myönnetään (laina, avustus, takaus, verokannustin, verovapautus tms.)?

III.5.   Kuka on tuensaaja? Oletetun tukijärjestelmän osalta mainitkaa, ketkä ovat tukikelpoisia.

Antakaa mahdollisimman paljon tietoja, mukaan lukien kuvaus tukea saavien yritysten päätoiminnoista.

III.6.   Mihin tarkoitukseen oletettua tukea myönnetään (jos tiedossa)?

IV.   Kantelun perusteet

Perustelkaa kantelunne yksityiskohtaisesti ja mainitkaa muun muassa syyt kantelun tekemiseen, mitä Euroopan talousalueen oikeuden säännöksiä oletetun tuen myöntäminen mielestänne rikkoo ja kuinka tämä on vaikuttanut kilpailuedellytyksiin ETA-alueella ja sopimuspuolten väliseen kauppaan.

Jos oletettu tuki on haitannut omia liiketaloudellisia etujanne, selittäkää miten.

V.   Tiedot muista menettelyistä

V.1.   Mahdolliset yhteydenotot EFTAn valvontaviranomaiseen (jos mahdollista, liittäkää mukaan jäljennökset kirjeenvaihdosta):

V.2.   Mahdolliset yhteydenotot komission yksiköihin (jos mahdollista, liittäkää mukaan jäljennökset kirjeenvaihdosta):

V.3.   Yhteydenotot kansallisiin viranomaisiin (esim. keskus-, alue- tai paikallishallinnon edustajat, oikeusasiamies jne.; jos mahdollista, liittäkää mukaan jäljennökset kirjeenvaihdosta):

V.4.   Asian vireillepano kansallisessa tuomioistuimessa tai muut menettelyt (esim. välimies- tai sovittelumenettely). (Ilmoittakaa, jos asiassa on jo tehty päätös, ja liittäkää mukaan jäljennös mahdollisesta päätöksestä):

VI.   Kantelua tukevat asiakirjat

Luetelkaa kantelua mahdollisesti tukevat asiakirjat tai todisteet ja liittäkää mukaan niiden jäljennökset. Jos mahdollista, liittäkää mukaan jäljennös kansallisesta laista tai muista toimenpiteistä, jotka ovat oletetun tuen maksamisen oikeusperustana.

VII.   Luottamuksellisuus

Voidakseen suojella kyseisen EFTAn jäsenvaltion puolustautumisoikeutta EFTAn valvontaviranomaisen on mahdollisesti paljastettava henkilöllisyytenne ja kantelua mahdollisesti tukevat asiakirjat tai niiden sisältö kyseiselle EFTAn jäsenvaltiolle. Jos ette halua, että henkilöllisyyttänne tai joitain asiakirjoja tai tietoja paljastetaan, ilmoittakaa tästä selvästi ja mainitkaa, mitkä osat asiakirjoista ovat luottamuksellisia, ja perustelkaa pyyntönne.

Paikka, aika ja kantelun tekijän allekirjoitus”

----

----

EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS

N:o 197/03/KOL,

tehty 5 päivänä marraskuuta 2003,

valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 39. kerran lisäämällä uusi luku 34: Sääntöjenvastaisesti myönnetyn tuen takaisinperinnässä sovellettavat viite- ja diskonttokorot sekä korkotaso

EFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (1) ja erityisesti sen 61—63 artiklan ja pöytäkirjan 26,

ottaa huomioon EFTA-valtioiden välisen, valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamista koskevan sopimuksen (2) ja erityisesti sen 24 artiklan, 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja sen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan (3),

SEKÄ KATSOO SEURAAVAA:

EFTAn valvontaviranomainen varmistaa valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 24 artiklan nojalla ETA-sopimuksen valtiontukea koskevien määräysten soveltamisen.

Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla EFTAn valvontaviranomainen antaa ilmoituksia ja suuntaviivoja asioista, joita ETA-sopimus koskee, jos kyseisessä sopimuksessa taikka valvonta- ja tuomioistuinsopimuksessa nimenomaisesti näin määrätään tai jos EFTAn valvontaviranomainen pitää sitä tarpeellisena.

EFTAn valvontaviranomainen palauttaa mieleen 19 päivänä tammikuuta 1994 hyväksymänsä valtiontukea koskevat menettelysäännöt ja aineelliset säännöt (4) (5).

Euroopan komissio julkaisi 8 päivänä toukokuuta 2003 tiedonannon sääntöjenvastaisesti myönnetyn tuen takaisinperinnässä sovellettavasta korkotasosta (6).

Kyseinen tiedonanto on merkityksellinen myös Euroopan talousalueen kannalta.

ETAn valtiontukisääntöjen yhtenäinen soveltaminen on taattava koko Euroopan talousalueella.

ETA-sopimuksen liitteen XV lopussa olevaan lukuun ”Yleistä” kuuluvan II kohdan mukaan EFTAn valvontaviranomaisen on annettava Euroopan komissiota kuultuaan oikeudelliset säädökset, jotka vastaavat komission antamia säädöksiä.

Aiemmassa 33.2 luvussa, joka koskee viitekorkoihin sovellettavia valtiontuen suuntaviivoja, käsitellään myös korkotasoa, joten se olisi liitettävä osaksi samaa lukua kuin sääntöjenvastaisesti myönnetyn tuen takaisinperinnässä sovellettavaa korkotasoa koskevat määräykset.

EFTAn valvontaviranomainen on kuullut Euroopan komissiota.

EFTAn valvontaviranomainen on kuullut EFTA-valtioita asiasta 20 päivänä kesäkuuta 2003 pidetyssä monenvälisessä kokouksessa,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

Tehty Brysselissä 5 päivänä marraskuuta 2003.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Einar M. BULL

Puheenjohtaja

Hannes HAFSTEIN

Kollegion jäsen

----

(1)  Jäljempänä ”ETA-sopimus”.

(2)  Jäljempänä ”valvonta- ja tuomioistuinsopimus”.

(3)  Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirja 3 EFTA-valtioiden 10 päivänä joulukuuta 2001 muuttamassa muodossa. Muutokset tulivat voimaan 28 päivänä elokuuta 2003.

(4)  Jäljempänä ”valtiontuen suuntaviivat”.

(5)  Julkaistu alun perin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessäL 231, 3.9.1994 ja sen samana päivänä julkaistussa ETA-täydennysosassa N:o 32, muutettu viimeksi 5 päivänä marraskuuta 2003 tehdyllä (vielä julkaisemattomalla) kollegion päätöksellä N:o 196/03/COL.

(6)  Komission tiedonanto sääntöjenvastaisesti myönnetyn tuen takaisinperinnässä sovellettavasta korkotasosta (EUVL C 110, 8.5.2003, s. 21 oikaistu EUVL:ssä C 150, 27.6.2003, s. 3).

----

LIITE

”34.   SÄÄNTÖJENVASTAISESTI MYÖNNETYN TUEN TAKAISINPERINNÄSSÄ SOVELLETTAVAT VIITE- JA DISKONTTOKOROT SEKÄ KORKOKANTA

34.1.   VIITEKOROT (1)

34.2.   SÄÄNTÖJENVASTAISESTI MYÖNNETYN TUEN TAKAISINPERINNÄSSÄ SOVELLETTAVA KORKOTASO (2)

----

(1)  Tämä luku vastaa osittain komission tiedonantoa viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä (EYVL C 273, 9.9.1997, s. 3), joka oli aiemmin valtiontuen suuntaviivojen 33.2 luku.

(2)  Tämä luku vastaa komission tiedonantoa sääntöjenvastaisesti myönnetyn tuen takaisinperinnässä sovellettavasta korkotasosta (EUVL C 110, 8.5.2003, s. 21 oikaistu EUVL:ssä C 150, 27.6.2003, s. 3).

(3)  Komission tiedonanto viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä, ks. alaviite 1.

(4)  Komission myöhemmin julkaisema tiedonanto viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmiin tehtävistä teknisistä mukautuksista (EYVL C 241, 26.8.1999, s. 9) liittyi siirtymiseen talous- ja rahaliiton kolmanteen vaiheeseen 1 päivänä tammikuuta 1999 eikä ollut Euroopan talousalueen kannalta merkittävä.

(5)  Yksinkertainen korko lasketaan seuraavalla kaavalla: korko = (pääoma × korkokanta × vuosien lukumäärä).

Koronkorko lasketaan seuraavalla kaavalla (kun korkoa korolle lasketaan vuosittain): korko = (pääoma (1 + korkokanta) vuosien lukumäärä) – pääoma.

(6)  Ks. erityisesti asia C-24/95, Land Rheinland-Pfalz v. Alcan, tuomio 20.3.1997 (Kok. 1997, sivu I-1591) ja asia T-459/93, Siemens v. Euroopan yhteisöjen komissio, tuomio 8.6.1995 (Kok. 1995, sivu II-1675).

----

----

EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS

N:o 195/04/KOL,

tehty 14 päivänä heinäkuuta 2004,

valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan II osan 27 artiklassa tarkoitetuista täytäntöönpanosäännöksistä

EFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN, joka

OTTAA HUOMIOON Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (1) ja erityisesti sen 61–63 artiklan sekä pöytäkirjan 26,

OTTAA HUOMIOON valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden sopimuksen (2) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 24 artiklan sekä valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 (3) olevan II osan 27 artiklan,

ON KUULLUT neuvoa-antavaa valtiontukikomiteaa 8 päivänä heinäkuuta 2004 noudattaen valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan II osan 29 artiklassa määrättyä menettelyä,

SEKÄ KATSOO SEURAAVAA:

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Soveltamisala

1.   Tässä päätöksessä vahvistetaan yksityiskohtaiset säännökset, jotka koskevat valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevassa II osassa tarkoitettujen ilmoitusten ja vuosittaisten kertomusten muotoa, sisältöä ja muita yksityiskohtia. Siinä vahvistetaan myös kaikissa valtiontukimenettelyissä sovellettavien määräaikojen ja sääntöjenvastaisen tuen takaisinperintäkoron laskemista koskevat säännökset.

2.   Tätä päätöstä sovelletaan niiden alojen tukeen, jotka kuuluvat ETA-sopimuksen piiriin ja valvontaviranomaisen toimivaltaan.

2 artikla

Ilmoituslomakkeet

Jollei toisin säädetä, valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan II osan 2 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehtävä tämän päätöksen liitteessä I olevalla ilmoituslomakkeella. Lisätiedot, joita tarvitaan valtiontukeen sovellettavien muiden sääntöjen mukaisesti suoritettavaan toimenpiteen arviointiin, on annettava liitteessä I olevassa III osassa olevilla lisätietolomakkeilla. Kun asiaan liittyviä suuntaviivoja muutetaan tai ne korvataan, valvontaviranomainen mukauttaa liitteessä I olevassa III osassa olevia vastaavia tietolomakkeita.

3 artikla

Ilmoitusten toimittaminen

1.   Ilmoituksen toimittaa valvontaviranomaiselle kyseisen EFTA-valtion edustusto Euroopan unionissa. Ilmoitus on osoitettava valvontaviranomaisen kilpailu- ja valtiontukiosastolle. Valvontaviranomaisen kilpailu- ja valtiontukiosasto voi nimetä yhteyspisteitä ilmoitusten vastaanottoa varten.

2.   Kaikki myöhempi kirjeenvaihto on myös osoitettava asiasta vastaavalle kilpailu- ja valtiontukiosastolle tai nimetylle yhteyspisteelle.

3.   Valvontaviranomainen osoittaa kirjeenvaihtonsa asianomaisen EFTA-valtion edustustolle Euroopan unionissa tai muuhun kyseisen EFTA-valtion ilmoittamaan osoitteeseen.

4.   Ilmoitukset lähetetään valvontaviranomaiselle paperilla 31 päivään joulukuuta 2005 asti. EFTA-valtion on mahdollisuuksien mukaan toimitettava ilmoitus myös sähköisesti. Ilmoitukset on toimitettava sähköisesti 1 päivästä tammikuuta 2006 alkaen, elleivät valvontaviranomainen ja ilmoituksen tekevä EFTA-valtio sovi toisin. Myös kirjeenvaihto, joka koskee 1 päivän tammikuuta 2006 jälkeen sähköisesti toimitettuja ilmoituksia, on käytävä sähköisessä muodossa.

5.   Jos ilmoitus lähetetään faksilla vastaanottajan ilmoittamaan numeroon, faksin lähetyspäivä katsotaan paperikopion lähetyspäiväksi, jos allekirjoitettu alkuperäinen ilmoitus vastaanotetaan viimeistään kymmenen päivää sen jälkeen.

6.   EFTA-valtioita kuultuaan valvontaviranomainen julkaisee viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2005Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa tarkemmat tiedot ilmoitusten sähköisestä toimittamisesta, mukaan luettuna osoitteet sekä luottamuksellisten tietojen suojaa koskevat tarpeelliset järjestelyt.

4 artikla

Tiettyjä voimassa olevaan tukeen tehtäviä muutoksia koskeva yksinkertaistettu ilmoitusmenettely

1.   Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan II osan 1 artiklan c alakohtaa sovellettaessa voimassa olevan tuen muutoksella tarkoitetaan mitä tahansa muutosta, lukuun ottamatta pelkästään muodollista tai hallinnollista muutosta, joka ei vaikuta tukitoimenpiteen yhteismarkkinoille soveltuvuudesta tehtyyn arviointiin. Voimassa olevan tukiohjelman alkuperäisen talousarvion kasvua enintään 20 prosentilla ei pidetä voimassa olevan tuen muutoksena.

2.   Poiketen siitä, mitä 2 artiklassa säädetään, seuraavista muutoksista voimassa olevaan tukeen on ilmoitettava tämän päätöksen liitteessä II olevalla yksinkertaistetulla ilmoituslomakkeella:

Valvontaviranomainen yrittää parhaansa mukaan tehdä yksinkertaistetulla ilmoituslomakkeella ilmoitettua tukea koskevan päätöksen yhden kuukauden kuluessa.

3.   Yksinkertaistettua ilmoitusmenettelyä ei käytetä ilmoitettaessa muutoksista sellaisiin tukiohjelmiin, joista EFTA-valtiot eivät ole toimittaneet 5, 6 ja 7 artiklan mukaisia vuosittaisia kertomuksia, ellei kyseisiä kertomuksia tuen myöntämisvuosilta toimiteta ilmoituksen yhteydessä.

5 artikla

Vuosittaisten kertomusten muoto ja sisältö

1.   Rajoittamatta valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan II osan 7 artiklan 4 kohdan mukaisessa ehdollisessa päätöksessä vahvistettujen erityisten lisäraportointivaatimusten tai asianomaisen EFTA-valtion tekemien tuen hyväksymispäätökseen liittyvien sitoumusten soveltamista, EFTA-valtioiden on laadittava valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan II osan 21 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut vuosittaiset kertomukset voimassa olevista tukiohjelmista kultakin kalenterivuodelta tai sen osalta, jona ohjelmaa sovelletaan, tämän päätöksen liitteessä III olevan vakioidun kertomusmallin mukaisesti.

2.   Valvontaviranomainen voi pyytää EFTA-valtioita toimittamaan lisätietoja valituista aiheista, joista keskustellaan etukäteen EFTA-valtioiden kanssa.

6 artikla

Vuosittaisten kertomusten toimittaminen ja julkaiseminen

1.   Kunkin EFTA-valtion on toimitettava vuosittaiset kertomuksensa valvontaviranomaiselle sähköisessä muodossa viimeistään 30 päivänä kesäkuuta vuonna, joka seuraa kertomuksessa käsiteltyä vuotta. Perustelluissa tapauksissa EFTA-valtiot voivat lähettää arviot, edellyttäen, että varsinaiset luvut toimitetaan viimeistään seuraavaa vuotta koskevien tietojen yhteydessä.

2.   Valvontaviranomainen julkaisee vuosittain valtiontuen tulostaulun, joka sisältää tiivistelmän edellisenä vuonna toimitetuissa vuosittaisissa kertomuksissa annetuista tiedoista.

7 artikla

Vuosittaisten kertomusten asema

Vuosittaisten kertomusten toimittaminen ei muodosta tukitoimenpiteen ilmoittamisvelvollisuuden täyttämistä ennen kuin toimenpiteet on pantu täytäntöön valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti eikä toimittaminen vaikuta valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan II osan III luvussa määrätyn menettelyn mukaisesti tehtävän väitettyä sääntöjenvastaista tukea koskevan tutkimuksen tulokseen.

8 artikla

Määräaikojen laskeminen

1.   Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevassa II osassa määrätyt ja tässä päätöksessä säädetyt määräajat sekä valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan soveltamiseksi valvontaviranomaisen vahvistamat määräajat lasketaan noudattaen määräaikasäädöstä (8) ja tämän artiklan 2–5 kohdan erityissäännöksiä. Ristiriitatilanteissa sovelletaan tämän päätöksen säännöksiä.

2.   Määräajat täsmennetään kuukausina tai työpäivinä.

3.   Määräaikasäädöksen 3 artiklan 1 kohtaa sovellettaessa valvontaviranomaisen toiminnalle asetettavat määräajat lasketaan alkavaksi siitä, kun tämän päätöksen 3 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti toimitettu ilmoitus tai myöhempi kirjeenvaihto tosiasiallisesti vastaanotetaan. Joulukuun 31 päivän joulukuuta 2005 jälkeen toimitettujen ilmoitusten ja niihin liittyvän kirjeenvaihdon osalta määräaika lasketaan alkavaksi siitä, kun Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa julkaistuun osoitteeseen lähetetty sähköinen ilmoitus tai tiedonanto tosiasiallisesti vastaanotetaan.

4.   Määräaikasäädöksen 3 artiklan 1 kohtaa sovellettaessa EFTA-valtioiden toiminnalle asetettavat määräajat lasketaan alkavaksi siitä, kun tämän päätöksen 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti toimitettu asiaankuuluva valvontaviranomaisen ilmoitus tai kirjeenvaihto tosiasiallisesti vastaanotetaan.

5.   Määräaikasäädöksen 3 artiklan 1 kohtaa sovellettaessa määräaika kolmansien osapuolten ja niiden EFTA-valtioiden, joita menettely ei suoraan koske, huomautusten esittämiselle valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan II osan 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen lasketaan alkavaksi siitä, kun menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

6.   Kaikki määräaikojen pidentämistä koskevat pyynnöt on perusteltava, ja ne on toimitettava kirjallisina määräajan vahvistavan osapuolen nimeämään osoitteeseen vähintään kaksi työpäivää ennen määräajan umpeutumista.

9 artikla

Korkoprosentin vahvistamismenetelmä

1.   Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan vastaisesti myönnetyn valtiontuen takaisinperinnässä käytettävä vuotuinen korkoprosentti vahvistetaan kalenterivuosittain, ellei erityisessä päätöksessä toisin säädetä. Se on laskettava edellisen vuoden syys-, loka- ja marraskuun pankkienvälisten viiden vuoden swap-korkojen keskiarvon perusteella 75 peruspisteellä korotettuna. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa valvontaviranomainen voi korottaa korkoprosenttia yli 75 peruspisteellä yhden tai useamman EFTA-valtion osalta.

2.   Jos pankkienvälisten viiden vuoden swap-korkojen kolmen viimeisimmän kuukauden keskiarvo 75 peruspisteellä korotettuna eroaa yli 15 prosenttia voimassa olevasta valtiontuen takaisinperintäkorosta, valvontaviranomainen laskee valtiontuen takaisinperinnässä käytettävän koron uudelleen. Uutta korkoa sovelletaan valvontaviranomaisen suorittamaa uudelleenlaskentaa seuraavan kuukauden ensimmäisestä päivästä lähtien. Valvontaviranomainen ilmoittaa EFTA-valtioille kirjeitse uudelleenlaskennasta ja sen voimaantulopäivästä.

3.   Korkoprosentti vahvistetaan kullekin EFTA-valtiolle erikseen tai kahdelle tai useammalle EFTA-valtiolle yhdessä.

4.   Luotettavien tai samanarvoisten tietojen puuttuessa tai poikkeusoloissa valvontaviranomainen voi läheisessä yhteistyössä kyseisten EFTA-valtioiden kanssa vahvistaa valtiontuen takaisinperintäkoron yhdelle tai useammalle EFTA-valtiolle eri menetelmällä käytettävissään olevien tietojen perusteella.

10 artikla

Julkaiseminen

Valvontaviranomainen julkaisee voimassa olevat ja asiaankuuluvat aiemmat valtiontuen takaisinperintäkorot Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa ja tiedotustarkoituksessa Internetissä.

11 artikla

Koron laskentamenetelmä

1.   Korko on sinä päivänä, jona sääntöjenvastainen tuki ensimmäistä kertaa saatettiin tuensaajan käyttöön, sovellettu korko.

2.   Korolle lasketaan korkoa tuen takaisinmaksuun saakka. Vuoden aikana kertyneelle korolle lasketaan korkoa kunakin seuraavana vuonna.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettua korkoa peritään keskeytyksettä tuen takaisinmaksuun saakka. Jos on kuitenkin kulunut yli viisi vuotta siitä, kun sääntöjenvastainen tuki ensimmäistä kertaa saatettiin tuensaajan käyttöön, korko lasketaan uudelleen viiden vuoden välein tuen takaisinperintään saakka ja perusteena käytetään koron uudelleenlaskennan yhteydessä voimassa olevaa korkoprosenttia.

12 artikla

Uudelleentarkastelu

Valvontaviranomainen tarkastelee EFTA-valtioita kuultuaan tämän päätöksen soveltamista uudelleen neljän vuoden kuluessa sen voimaantulosta.

13 artikla

Valtiontukea koskevien valvontaviranomaisen suuntaviivojen osittainen vanhentuminen

Valtiontukea koskevien valvontaviranomaisen suuntaviivojen määräyksiä (erityisesti 3–8 lukua sekä 32 ja 34 lukua (9)), jotka voivat poiketa tämän päätöksen säännöksistä, ei enää sovelleta tämän päätöksen tultua voimaan.

14 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

1.   Tämä päätös on osoitettu Islannin tasavallalle, Liechtensteinin ruhtinaskunnalle ja Norjan kuningaskunnalle.

2.   Tämä valvontaviranomaisen päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se tehdään.

3.   Edellä 2–4 artiklaa sovelletaan ilmoituksiin, jotka on toimitettu valvontaviranomaiselle viiden kuukauden kuluttua tämän päätöksen tekemisestä.

4.   Edellä 5–7 artiklaa sovelletaan vuosittaisiin kertomuksiin, jotka koskevat 1 päivästä tammikuuta 2003 alkaen myönnettyä tukea.

5.   Edellä 8 artiklaa sovelletaan kaikkiin määräaikoihin, jotka oli vahvistettu mutta jotka eivät olleet umpeutuneet ennen tämän päätöksen voimaantuloa.

6.   Edellä 9 ja 11 artiklaa sovelletaan kaikkiin takaisinperintäpäätöksiin, joista ilmoitetaan tämän päätöksen voimaantulon jälkeen.

7.   Tämä päätös on todistusvoimainen englannin kielellä.

Tehty Brysselissä 14 päivänä heinäkuuta 2004.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Hannes HAFSTEIN

Puheenjohtaja

Einar M. BULL

Kollegion jäsen

----

(1)  Jäljempänä ”ETA-sopimus”.

(2)  Jäljempänä ”valvonta- ja tuomioistuinsopimus”.

(3)  Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirja 3 EFTA-valtioiden 10 päivänä joulukuuta 2001 muuttamassa muodossa. Muutokset tulivat voimaan 28 päivänä elokuuta 2003.

(4)EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1.

(5)EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

(6)EUVL C 115, 30.4.2004, s. 1.

(7)  Neuvoston asetus (ETY, Euratom) N:o 1182/71, annettu 3 päivänä kesäkuuta 1971, määräaikoihin, päivämääriin ja määräpäiviin sovellettavista säännöistä (EYVL L 124, 8.6.1971, s. 1).

(8)  Neuvoston asetus (ETY, Euratom) N:o 1182/71. Asetus on liitetty osaksi ETA-sopimusta viittaamalla siihen ETA-sopimuksen liitteessä XVI olevassa 6 kohdassa.

(9)  Kuitenkin siltä osin kuin tämän päätöksen 9–11 artiklaa sovelletaan ainoastaan päätöksiin, joissa määrätään EFTA-valtioille ilmoitetun sääntöjenvastaisen tuen takaisinperinnästä tämän päätöksen voimaantulon jälkeen, valtiontukea koskevien valvontaviranomaisen suuntaviivojen 34 luku, joka koskee sääntöjenvastaisesti myönnetyn tuen takaisinperintään sovellettavia korkoja, säilyy voimassa silloin, kun EFTA-valtiot panevat täytäntöön ennen kyseistä ajankohtaa ilmoitettuja perintämääräyksiä.

----

LIITE I

VAKIOLOMAKE VALTIONTUESTA ILMOITTAMISEEN VALVONTA- JA TUOMIOISTUINSOPIMUKSEN PÖYTÄKIRJAN N:o 3 OSASSA I OLEVAN 1 ARTIKLAN 3 KOHDAN MUKAISESTI JA TIETOJEN TOIMITTAMISEEN SÄÄNTÖJENVASTAISESTA TUESTA

EFTA-valtioiden on käytettävä tätä lomaketta, kun ne ilmoittavat valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjan N:o 3 osassa I olevan 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti uusista tukiohjelmista ja yksittäisistä tuista. Sitä on myös käytettävä, kun EFTAn valvontaviranomaiselle ilmoitetaan oikeusvarmuuden vuoksi toimenpiteestä, joka ei ole tukea.

EFTA-valtioiden on myös käytettävä tätä lomaketta, jos EFTAn valvontaviranomainen pyytää kattavia tietoja sääntöjenvastaiseksi väitetystä tuesta.

Lomake on kolmiosainen:

Jos lomaketta ei täytetä asianmukaisesti, ilmoitus saatetaan palauttaa epätäydellisenä. Asianomaisen EFTA-valtion ulkomaanedustuston tai ETA-asioiden koordinointiyksikön on toimitettava täytetty lomake paperiversiona EFTAn valvontaviranomaiselle. Ilmoitus on osoitettava EFTAn valvontaviranomaisen kilpailu- ja valtiontukiosastolle.

Jos EFTA-valtio aikoo käyttää hyväkseen muissa valtiontukeen sovellettavissa säännöissä vahvistettua erityismenettelyä, jäljennös ilmoituksesta on osoitettava myös EFTAn valvontaviranomaisen kilpailu- ja valtiontukiosaston johtajalle.

OSA I

YLEISTÄ

ILMOITUKSEN ASEMA

Mitä seuraavista lomake koskee?

Jäljempänä on esitettävä perustelut sille, miksi ilmoituksen tekevä EFTA-valtio katsoo, ettei toimenpide ole ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea. Asianmukaiset lomakeosat on täytettävä ja kaikki tarvittavat todistusasiakirjat toimitettava.

Toimenpide ei ole valtiontukea, kun jokin ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan edellytyksistä ei täyty. Toimenpiteestä on esitettävä täydellinen arvio seuraavien perusteiden mukaisesti ja keskityttävä erityisesti perusteeseen, jonka ei katsota täyttyvän:

1.   Tiedot tuen myöntäjästä

1.1.   EFTAn jäsenvaltio ...

1.2.   Asianomaiset alueet (tarvittaessa) ...

1.3.   Vastaava viranomainen ...

Yhteyshenkilö:

Nimi: ...

Osoite: ...

Puhelin: ...

Faksi: ...

S-posti: ...

1.4.   Vastaava yhteyshenkilö ulkomaanedustustossa tai ETA-asioiden koordinointiyksikössä

Nimi: ...

Puhelin: ...

Faksi: ...

S-posti: ...

1.5.   Jos EFTAn valvontaviranomaisen EFTA-valtiolle lähettämästä virallisesta kirjeenvaihdosta on toimitettava jäljennös myös muille kansallisille viranomaisille, kyseisten viranomaisten yhteystiedot on ilmoitettava:

Nimi: ...

1.6.   Jos EFTA-valtio haluaa EFTAn valvontaviranomaisen kirjeenvaihdossa käytettävän erityistä viitettä, tämä viite on ilmoitettava.

2.   Tiedot tuesta

2.1.   Tuen nimike (tai tuensaajayrityksen nimi, jos kyseessä on yksittäinen tuki)

...

2.2.   Lyhyt kuvaus tuen tarkoituksesta.

Ensisijainen tavoite ja tarvittaessa toissijainen tavoite/toissijaiset tavoitteet:

Ohjelma — Yksittäinen tuki (4)

2.3.1.   Koskeeko ilmoitus tukiohjelmaa?  Kyllä  Ei

2.3.2.   Koskeeko ilmoitus yksittäistä tukea?  Kyllä  Ei

Jos koskee, merkitkää tukilaji rastilla:

2.3.3.   Koskeeko ilmoitus yksittäistä tukea tai ohjelmaa, josta ilmoitetaan poikkeusasetuksen nojalla? Jos koskee, merkitkää kyseinen asetus rastilla:

3.   Kansallinen oikeusperusta

3.1.   Esittäkää kansallinen oikeusperusta, myös täytäntöönpanosäännökset, ja kaikki asianmukaiset viitetiedot:

3.2.   Mitä asiakirjoja tähän ilmoitukseen on liitetty?

3.3.   Jos kyseessä on lopullinen teksti, sisältääkö se lausekkeen, jonka mukaan tuki voidaan myöntää vasta EFTAn valvontaviranomaisen hyväksyttyä sen (täytäntöönpanoa lykkäävä lauseke)?

4.   Tuensaajat

4.1.   Tuensaajien sijaintipaikka

4.2.   Tuensaajien toimiala(t)

4.3.   Jos kyseessä on yksittäinen tuki:

Tuensaajan nimi: ...

Tuensaajan tyyppi: ...

Henkilöstön määrä: ...

Vuotuinen liikevaihto: ...

Vuotuinen tase: ...

Organisaation riippumattomuus ...

(mukaan on liitettävä pk-yrityksiä koskevan EY:n komission suosituksen (13) mukainen ilmoitus tai muut todisteet edellä mainittujen perusteiden noudattamisesta):

...

...

...

4.4.   Jos kyseessä on tukiohjelma:

Tuensaajien tyyppi:

Tuensaajien arvioitu määrä:

5.   Tuen määrä/vuosikustannukset

Jos kyseessä on yksittäinen tuki, on esitettävä kunkin asianomaisen toimenpiteen kokonaismäärä: ...

Ohjelman osalta on esitettävä suunniteltu vuotuinen talousarvio ja kokonaismäärä (kansallisessa valuutassa): ...

Jos kyseessä ovat verotukselliset toimenpiteet, on esitettävä niiden aiheuttama arvioitu vuotuinen tulonmenetys ja kokonaistulonmenetys ilmoitusjaksolta: ...

Jos talousarviota ei laadita vuosittain, on ilmoitettava sen kattama ajanjakso: ...

Jos ilmoitus koskee jonkin voimassa olevan ohjelman muutoksia, on esitettävä ilmoitettujen muutosten talousarviovaikutukset ohjelmaan:

...

...

6.   Tukimuoto ja rahoituslähteet

Tukimuoto (tarvittaessa kunkin toimenpiteen osalta):

Kunkin tukivälineen soveltamissääntöjä ja -edellytyksiä, erityisesti tuen tasoa ja verokohtelua, on kuvattava tarkasti. Lisäksi on ilmoitettava, myönnetäänkö tuki automaattisesti, kun tietyt puolueettomat perusteet täyttyvät (nämä perusteet on tarkennettava), vai käyttävätkö viranomaiset harkintavaltaa.

...

...

Tuen rahoitus. Kuinka tuki rahoitetaan, jos sitä ei rahoiteta valtion/alueen/kunnan yleisestä talousarviosta?

7.   Kesto

7.1.   Jos kyseessä on yksittäinen tuki:

Päivämäärä, jona tuki otetaan käyttöön (Jos tuki myönnetään erissä, kaikki maksupäivät on ilmoitettava):

...

Tuen kohteena olevan toimenpiteen kesto on tarvittaessa tarkennettava

...

7.2.   Jos kyseessä on ohjelma:

Päivämäärä, josta lähtien tukea voidaan myöntää: ...

Päivämäärä, johon saakka tukea voidaan myöntää: ...

Jos ohjelma kestää yli kuusi vuotta, on esitettävä syyt siihen, miksi näin pitkä ajanjakso on tarpeen ohjelmatavoitteen/-tavoitteiden saavuttamiseksi: ...

...

8.   Erilaisten tukilajien kasautuminen

Voiko tuki kasautua muista paikallisista, alueellisista, kansallisista tai yhteisön ohjelmista samojen tukikelpoisten kustannusten kattamiseksi myönnettävän tuen kanssa?

Jos voi, millaisia mekanismeja on otettu käyttöön sen varmistamiseksi, että kasautumista koskevia sääntöjä noudatetaan:

...

9.   Luottamuksellisuus

Sisältääkö ilmoitus luottamuksellisia tietoja, joita ei saa paljastaa kolmansille osapuolille?

Jos sisältää, mitkä osat ovat luottamuksellisia ja miksi?

...

...

Jos luottamuksellisia tietoja ei ole, EFTAn valvontaviranomainen julkaisee päätöksensä kysymättä asiaa enää EFTA-valtiolta.

10.   Tuen soveltuvuus yhteismarkkinoille

Esittäkää voimassa olevat valtiontukeen sovellettavat säännöt, jotka muodostavat selkeän oikeusperustan tuen myöntämiselle (tarvittaessa kunkin toimenpiteen osalta), ja täyttäkää osan III asianomaiset lisätietolomakkeet.

Jos voimassa olevat valtiontukeen sovellettavat säännöt eivät muodosta selkeää oikeusperustaa tässä lomakkeessa käsitellyn tuen myöntämiselle, esittäkää täydelliset perustelut, miksi tuen pitäisi katsoa olevan ETA-sopimuksen mukainen, ja viitatkaa ETA-sopimuksen asianomaiseen poikkeuslausekkeeseen (59 artiklan 2 kohta, 61 artiklan 2 kohdan a tai b alakohta, 61 artiklan 3 kohdan a, b tai c alakohta sekä muut liikennettä koskevat erityissäännökset).

11.   Perintämääräykset

Jos kyseessä on yksittäinen tuki, onko jokin tukea mahdollisesti saava taho saanut valtiontukea, josta EFTAn valvontaviranomainen on antanut perintämääräyksen?

Jos on, asiasta on esitettävä yksityiskohtaiset tiedot:

...

...

12.   Muut tiedot

Esittäkää kaikki muut tiedot, jotka katsotte olennaisiksi arvioitaessa asianomaisia toimenpiteitä valtiontukisääntöjen mukaisesti.

13.   Liitteet

Luetelkaa kaikki ilmoitukseen liitetyt asiakirjat ja toimittakaa kyseisistä asiakirjoista paperijäljennökset tai esittäkää niiden suorat Internet-linkit.

14.   Julistus

Vakuutan, että tässä lomakkeessa, sen liitteissä ja siihen liitetyissä asiakirjoissa esitetyt tiedot ovat parhaan tietämykseni mukaan oikeat ja täydelliset.

Allekirjoituspäivä ja -paikka ...

Allekirjoitus

Allekirjoittajan nimi ja asema

OSA II

VIRALLISESSA LEHDESSÄ JULKAISTAVA TIIVISTELMÄ

OSA III

LISÄTIETOLOMAKKEET

Täytetään tarpeen mukaan asianomaisesta tukilajista riippuen:

OSA III.1

LISÄTIETOLOMAKE – PK-YRITYSTEN TUKI

Tätä lisätietolomaketta on käytettävä ilmoitettaessa kaikista asetuksen (EY) N:o 70/2001 (18) 6 artiklan mukaisista yksittäisistä tuista, jotka on sisällytetty ETA-sopimukseen 25 päivänä kesäkuuta 2002 tehdyllä ETA-sekakomitean päätöksellä N:o 88/2002 (19). Sitä on myös käytettävä, jos EFTAn valvontaviranomaiselle ilmoitetaan oikeusvarmuuden vuoksi yksittäisestä tuesta tai ohjelmasta.

1.   Yksittäisen tuen tai ohjelman laji

Mitä seuraavista yksittäinen tuki tai ohjelma koskee?

2.   Alkuinvestointituki

2.1.   Kattaako tuki investoinnit kiinteään pääomaan jonkin seuraavista osalta?

2.2.   Lasketaanko tuki prosenttiosuutena jostakin seuraavista?

Tuen intensiteetti

2.4.1.   EY:n perustamissopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaista tukea saavien alueiden ulkopuolella toteutettavat investointihankkeet, joiden kohteena ovat:

Mitkä ovat investointihankkeisiin myönnetyn tuen bruttointensiteetit? ...

Tarkennettava: ...

2.4.2.   EY:n perustamissopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaista tukea saavilla alueilla toteutettavat investointihankkeet, joiden kohteena ovat:

Mitkä ovat investointihankkeiden bruttointensiteetit? ...

Tarkennettava: ...

3.   Tuen kasautuminen

3.1.   Mikä on tuen kasautumisen enimmäismäärä? ...

Tarkennettava: ...

4.   Työpaikkojen luomiseksi myönnettävän tuen erityisedellytykset

4.1.   Onko takeet siitä, että työpaikkojen luomiseen myönnettävä tuki liittyy aineelliseen tai aineettomaan omaisuuteen tehtävään alkuinvestointihankkeeseen?

4.2.   Onko takeet siitä, että työpaikkojen luomiseen myönnettävä tuki liittyy työpaikkoihin, jotka luodaan kolmen vuoden kuluessa koko investoinnin loppuun saattamisesta?

Jos jompaankumpaan edellisistä kysymyksistä on vastattu kielteisesti, on selvitettävä, kuinka viranomaiset aikovat täyttää nämä vaatimukset:

...

4.3.   Ovatko luodut työpaikat johtaneet kyseisen laitoksen työntekijöiden nettomäärän lisääntymiseen 12 viime kuukauden keskiarvoon verrattuna?

4.4.   Onko takeet siitä, että työpaikat säilyvät tukea saavalla alueella vähintään viisi vuotta?

Millaiset takeet tästä on annettu? ...

4.5.   Onko takeet siitä, että viiteaikana hävinneet työpaikat vähennetään samalla ajanjaksolla luotujen työpaikkojen määrästä?

5.   Korotettua aluetukea saavilla tukialueilla toteutettujen investointien erityisedellytykset

5.1.   Sisältyykö tukeen lauseke, jonka mukaan tuensaajan sijoittaman rahoitusosuuden on oltava vähintään 25 prosenttia kokonaisinvestoinnista ja että tätä vähimmäispanosta ei saa rahoittaa tuella?

5.2.   Millaiset takeet on siitä, että alkuinvestointituen (sekä aineelliset että aineettomat investoinnit) edellytyksenä on investoinnin säilyminen vähintään viiden vuoden ajan?

...

...

6.   Neuvontapalveluiden ja muiden palveluiden tuki

6.1.   Rajoittuvatko tukikelpoiset kustannukset seuraaviin:

6.2.   Mikä on tuen bruttomääräinen enimmäisintensiteetti? ...

Jos tuen bruttointensiteetti ylittää 50 %, on selvitettävä yksityiskohtaisesti, miksi tällainen tuki-intensiteetti on tarpeen:

...

...

6.3.   Mikä on tuen kasautumisen enimmäismäärä? ...

7.   Tuen tarpeellisuus

7.1.   Onko tukihakemus tehtävä ennen hankkeen aloittamista?

7.2.   Jos näin ei ole, onko EFTA-valtio antanut säännöksiä, joilla vahvistetaan laillinen oikeus tukeen objektiivisin perustein ja ilman EFTA-valtion harkintavaltaa?

8.   Muut tiedot

Esittäkää kaikki muut tiedot, jotka katsotte olennaisiksi arvioitaessa asianomaisia toimenpiteitä asetuksen (EY) N:o 70/2001 mukaisesti, sellaisena kuin se on sisällytettynä ETA-sopimukseen 25 päivänä kesäkuuta 2002 tehdyllä ETA-sekakomitean päätöksellä N:o 88/2002 (22).

OSA III.2

LISÄTIETOLOMAKE – KOULUTUSTUKI

Tätä lisätietolomaketta on käytettävä ilmoitettaessa asetuksen (EY) N:o 68/2001 (23) 5 artiklan mukaisesta yksittäisestä tuesta, joka on sisällytetty ETA-sopimukseen 25 päivänä kesäkuuta 2002 tehdyllä ETA-sekakomitean päätöksellä N:o 88/2002 (24). Sitä on myös käytettävä, jos EFTAn valvontaviranomaiselle ilmoitetaan oikeusvarmuuden vuoksi yksittäisestä tuesta tai ohjelmasta.

1.   Yksittäisen tuen tai ohjelman soveltamisala

1.1.   Aiotaanko tukea myöntää merenkulkualalla?

Jos aiotaan, seuraaviin kysymyksiin on vastattava:

Onko koulutettava aluksella varsinaisen miehistön lisäksi sen sijaan, että hän olisi miehistön varsinainen jäsen?

Toteutetaanko koulutus yhteisön ETA-valtioiden rekistereissä olevilla aluksilla?

1.2.   Mitkä ovat tuen bruttointensiteetit?

...

...

2.   Ohjelman tai yksittäisen tuen laji

Mitä seuraavista ohjelma tai yksittäinen tuki koskee?

2.1.   Erityiskoulutus:  Kyllä  Ei

Kuvaus erityiskoulutukseen liittyvästä toimenpiteestä: ...

...

2.2.   Yleiskoulutus:  Kyllä  Ei

Kuvaus yleiskoulutukseen liittyvästä toimenpiteestä: ...

...

2.3.   Epäedullisessa asemassa oleville työntekijöille myönnettävä koulutustuki:  Kyllä  Ei

Kuvaus epäedullisessa asemassa oleville työntekijöille myönnettävään tukeen liittyvästä toimenpiteestä: ...

...

Tuen intensiteetti

Yleiskoulutukseen myönnettävä tuki

Jos tällaista tukea myönnetään, tuen bruttointensiteetit on esitettävä seuraavien osalta:

Jos tällaista tukea myönnetään, on ilmoitettava tuki-intensiteetit, jos koulutusta annetaan epäedullisessa asemassa oleville työntekijöille: ...

Jos tällaista tukea myönnetään, tuen bruttointensiteetit on esitettävä seuraavien osalta:

Jos tällaista tukea myönnetään, on ilmoitettava tuki-intensiteetit, jos koulutusta annetaan epäedullisessa asemassa oleville työntekijöille: ...

Erityiskoulutukseen myönnettävä tuki

Jos tällaista tukea myönnetään, tuen bruttointensiteetit on esitettävä seuraavien osalta:

Jos tällaista tukea myönnetään, on ilmoitettava tuki-intensiteetit, jos koulutusta annetaan epäedullisessa asemassa oleville työntekijöille ...

Jos tällaista tukea myönnetään, tuen bruttointensiteetit on esitettävä seuraavien osalta:

Jos tällaista tukea myönnetään, on ilmoitettava tuki-intensiteetit, jos koulutusta annetaan epäedullisessa asemassa oleville työntekijöille: ...

3.   Tukikelpoiset kustannukset

Mitkä ovat ohjelman tai yksittäisen tuen suunnitellut tukikelpoiset kustannukset?

Jos kyseessä on ohjelman perusteella myönnettävä tapauskohtainen tuki, kaikkien tukikelpoisten kustannusten osalta on esitettävä avoimet ja yksilöidyt asiakirjatodisteet

...

...

4.   Tuen kasautuminen

Voiko ohjelmassa tai yksittäisessä tuessa myönnettävä tuki kasautua?

Jos tuki voi kasautua, voivatko asetuksen (EY) N:o 68/2001 4 artiklassa säädetyt tuki-intensiteetit ylittyä tämän vuoksi, sellaisena kuin asetus on sisällytettynä ETA-sopimukseen 25 päivänä kesäkuuta 2002 tehdyllä ETA-sekakomitean päätöksellä N:o 88/2002 (25)?

5.   Muut tiedot

Esittäkää kaikki muut tiedot, jotka katsotte olennaisiksi arvioitaessa asianomaisia toimenpiteitä asetuksen (EY) N:o 68/2001 mukaisesti, sellaisena kuin se on sisällytettynä ETA-sopimukseen 25 päivänä kesäkuuta 2002 tehdyllä ETA-sekakomitean päätöksellä N:o 88/2002 (25).

OSA III.3

LISÄTIETOLOMAKE – TYÖLLISYYSTUKI

Tätä lisätietolomaketta on käytettävä ilmoitettaessa kaikista asetuksen (EY) N:o 2204/2002 (26) 9 artiklan mukaisista yksittäisistä tuista, sellaisena kuin asetus on sisällytettynä ETA-sopimukseen 20 päivänä kesäkuuta 2003 tehdyllä ETA-sekakomitean päätöksellä N:o 83/2003 (27). Sitä on myös käytettävä, jos EFTAn valvontaviranomaiselle ilmoitetaan oikeusvarmuuden vuoksi yksittäisestä tuesta tai ohjelmasta. Lomaketta on lisäksi käytettävä ilmoitettaessa liikennealan työllisyystuesta (jota myönnetään pk-yrityksistä annetun asetuksen (28) 4 artiklan 6 kohdan mukaisesti tai EFTAn valvontaviranomaisen alueellisten suuntaviivojen mukaisesti).

1.   Työpaikkojen luominen

1.1.   Lasketaanko tuki-intensiteetit luoduista työpaikoista kahden vuoden aikana aiheutuneiden palkkakustannusten perusteella?

Syntyvätkö pk-yritysten työpaikat ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan ja 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti tukea saavien alueiden tai toimialojen ulkopuolella?

Jos tällaista tukea myönnetään, tuen bruttointensiteetit on esitettävä seuraavien osalta:

...

...

Syntyvätkö työpaikat ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan ja 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti tukea saavilla alueilla tai toimialoilla?

1.2.1.   Onko tuki-intensiteetti määritelty suhteessa vakiomuotoisiin viitekustannuksiin?

Peritäänkö tuesta veroa?

Mikä on tuen nettointensiteetti?

...

Korotetaanko enimmäismäärää, koska ohjelma tai tuki on tarkoitettu myös pk-yrityksille?

Jos näin on, suunnitellut bruttomääräiset korotukset on esitettävä: ...

...

1.2.2.   Onko tuensaajan osallistuttava vähimmäisosuudella, josta tukea ei makseta ja joka on vähintään 25 % tukikelpoisista kustannuksista?

1.2.3.   Onko tuen edellytyksenä, että suuriin yrityksiin luodut työpaikat säilyvät vähintään kolme vuotta?

Onko tuen edellytyksenä, että pk-yrityksiin luodut työpaikat säilyvät aluetukeen oikeutetuilla alueilla tai toimialoilla vähintään kaksi vuotta?

Jos näin on, millaiset takeet on siitä, että alkuinvestointiin liittyvän tai liittymättömän tuen edellytyksenä on työpaikkojen säilyminen vähintään kaksi tai kolme vuotta?

1.2.4.   Ovatko luodut työpaikat johtaneet sekä kyseisen toimipaikan että yrityksen työntekijöiden nettomäärän lisääntymiseen 12 viime kuukauden keskiarvoon verrattuna?

1.2.5.   Onko palvelukseen otettu uusia työntekijöitä, joilla ei ole koskaan ollut työpaikkaa tai jotka ovat menettäneet tai menettämässä edellisen työpaikkansa?

1.2.6.   Määrätäänkö ohjelmassa, että tukea on haettava ennen asianomaisten työpaikkojen luomista?

Jos ei määrätä, onko EFTA-valtio antanut säännöksiä, joilla vahvistetaan laillinen oikeus tukeen objektiivisin perustein ja ilman EFTA-valtioiden harkintavaltaa?

1.2.7.   Onko tuen edellytyksenä, että tukihakemus on jätettävä ennen investointihankkeiden aloittamista, jos työpaikkojen luominen liittyy aineelliseen tai aineettomaan omaisuuteen tehtävän investointihankkeen toteuttamiseen ja jos pk-yritysten työpaikat luodaan kolmen vuoden sisällä investoinnin loppuun saattamisesta ja säilytetään vähintään kolme vuotta?

2.   Epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden palkkaaminen

2.1   Lasketaanko tuki-intensiteetit luoduista työpaikoista vuoden aikana aiheutuneiden palkkakustannusten perusteella?

Ylittääkö työllistämistuen bruttointensiteetti 50 % epäedullisessa asemassa olevien työntekijöiden ja 60 % alentuneesti työkykyisten työntekijöiden palkkakustannuksista?

2.2   Johtaako palkkaaminen asianomaisen toimipaikan työntekijämäärän nettokasvuun?

Jos näin ei käy, onko toimi tai toimia vapautunut vapaaehtoisen poistuman, iästä johtuvan eläkkeelle siirtymisen, vapaaehtoisen työajan lyhentämisen tai työntekijän virheestä johtuvan laillisen erottamisen vuoksi eikä irtisanomisten seurauksena?

2.3   Rajoittuuko tuki asetuksen 2 artiklan f kohdassa tarkoitettuihin epäedullisessa asemassa oleviin työntekijöihin?

2.4   Rajoittuuko tuki asetuksen 2 artiklan g kohdassa tarkoitettuihin alentuneesti työkykyisiin työntekijöihin?

Jos tuki ei rajoitu 2 artiklan f tai g kohdassa tarkoitettuihin epäedullisessa asemassa oleviin ja alentuneesti työkykyisiin työntekijöihin, on selitettävä yksityiskohtaisesti, miksi kohteena olevia työntekijäryhmiä olisi pidettävä epäedullisessa asemassa olevina: ...

...

3.   Alentuneesti työkykyisten työllistämisestä aiheutuvat ylimääräiset kustannukset

3.1   Onko tuki suunnattu yksittäisten alentuneesti työkykyisten työntekijöiden palkkaamiseen ja tästä aiheutuviin lisäkustannuksiin?

Jos näin on, on osoitettava, että 6 artiklan 2 kohdan edellytykset täyttyvät: ...

...

3.2   Onko tuki suunnattu tuettuihin työpaikkoihin?

Jos on, on osoitettava, ettei tuki ylitä asianomaisen laitoksen rakennus-, käyttöönotto- tai laajennuskustannuksia ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden palkkaamisesta aiheutuvia hallinto- ja kuljetuskustannuksia: ...

...

4.   Tuen kasautuminen

4.1   Sovelletaanko asetuksen 4, 5 ja 6 artiklassa vahvistettuja tuen enimmäismääriä riippumatta siitä, rahoitetaanko tuki kokonaisuudessaan valtion varoista vai rahoitetaanko sitä osittain Euroopan yhteisön ohjelmiin osallistumista varten EFTA-valtioille myönnetyn rahoituksen kautta?

4.2   Voiko uusien työpaikkojen luomiseen tarkoitettu tuki, josta ilmoitetaan, kasautua samoihin palkkakustannuksiin myönnettyjen muiden ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen valtiontukien tai Euroopan yhteisön ohjelmiin osallistumista varten EFTA-valtioille myönnetyn muun rahoituksen kanssa?

Jos näin on, voiko kasautuminen johtaa 4 artiklan 2 ja 3 kohdassa vahvistetun tuki-intensiteetin ylittymiseen (epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden tukea lukuun ottamatta)?

4.3   Voiko työpaikkojen luomiseen asetuksen 4 artiklan mukaisesti tarkoitettu tuki, josta ilmoitetaan, kasautua muiden ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen valtiontukien kanssa suhteessa sellaisen investoinnin kustannuksiin, johon luodut työpaikat liittyvät ja jota ei ole toteutettu työpaikkojen luomisen ajankohtana, taikka joka toteutettiin työpaikkojen luomista edeltäneiden kolmen vuoden aikana?

Jos näin on, voiko tuki kasautumisen seurauksena ylittää alueellisen investointituen enimmäisintensiteetin, joka on vahvistettu alueellisia investointitukia koskevissa suuntaviivoissa ja EFTAn valvontaviranomaisen kullekin EFTA-valtiolle hyväksymässä kartassa tai ryhmäpoikkeusasetuksessa (EY) N:o 70/2001, sellaisena kuin se on sisällytettynä ETA-sopimukseen 25 päivänä kesäkuuta 2002 tehdyllä ETA-sekakomitean päätöksellä N:o 88/2002 (29)?

4.4   Voiko asetuksen 5 ja 6 artiklan mukainen, epäedullisessa asemassa olevien tai alentuneesti työkykyisten työntekijöiden palkkaamiseen tarkoitettu tuki kasautua asetuksen 4 artiklan mukaisten työpaikkojen luomiseen tarkoitetun tuen ja/tai Euroopan yhteisön ohjelmiin osallistumista varten EFTA-valtioille myönnetyn rahoituksen kanssa samojen palkkakustannusten osalta?

Jos voi, onko varmistettu, ettei tällainen kasautuminen johda bruttointensiteettiin, joka on yli 100 prosenttia palkkakustannuksista ajalta, jolloin yksi tai useampi työntekijä on työllistetty?

4.5   Voiko epäedullisessa asemassa olevien tai alentuneesti työkykyisten työntekijöiden palkkaamiseen tarkoitettu asetuksen 5 ja 6 artiklan mukainen tuki kasautua muihin tarkoituksiin kuin työpaikkojen luomiseen 4 artiklan mukaisesti tarkoitetun muun valtiontuen ja/tai Euroopan yhteisön ohjelmiin osallistumista varten EFTA-valtioille myönnetyn muun rahoituksen kanssa samojen palkkakustannusten osalta?

Jos voi, on selitettävä, mitä tarkoitetaan ”muilla tarkoituksilla”: ...

Jos voi, onko varmistettu, ettei tällainen kasautuminen johda bruttointensiteettiin, joka on yli 100 prosenttia palkkakustannuksista ajalta, jolloin yksi tai useampi työntekijä on työllistetty?

5.   Muut tiedot

Esittäkää kaikki muut tiedot, jotka katsotte olennaisiksi arvioitaessa asianomaisia toimenpiteitä asetuksen (EY) N:o 2204/2002 mukaisesti, sellaisena kuin se on sisällytettynä ETA-sopimukseen 20 päivänä kesäkuuta 2003 tehdyllä ETA-sekakomitean päätöksellä N:o 83/2003 (30).

OSA III.4

LISÄTIETOLOMAKE — ALUETUKI

Tätä lisätietolomaketta on käytettävä kaikista kansallista aluetukea koskevien EFTAn valvontaviranomaisen valtiontukisuuntaviivojen soveltamisalaan kuuluvista tukiohjelmista tai yksittäisistä tuista ilmoittamiseen (31).

Sitä ei kuitenkaan voida käyttää uusista aluetukikartoista ilmoittamiseen. Pk-yrityksiä (32) ja työllisyystukea (33) koskevien poikkeusasetusten soveltamisalaan kuuluvat yksittäiset tuet ja tukiohjelmat on luonnollisestikin vapautettu ilmoitusvelvollisuudesta. EFTA-valtioita pyydetään esittämään tältä osin selvästi ilmoituksensa kohde. Siinä erityistapauksessa, että ilmoitus koskee sekä suuryrityksille että pk-yrityksille myönnettävää tukea, jäsenvaltioiden on mahdollista hakea hyväksyntää ainoastaan ensimmäisen ryhmän osalta.

Kuten suuntaviivoissa todetaan, aluetuki on erityinen tuen muoto, sillä se on varattu tietyille erityisalueille. Aluetuen tarkoituksena on kehittää muita heikommassa asemassa olevia alueita tukemalla investointeja ja uusien työpaikkojen luomista kestävän kehityksen periaatteen mukaisesti.

ETA-sopimuksessa esitetystä tuen yhteismarkkinoille soveltumattomuuden periaatteesta voidaan poiketa aluetuen suhteen vain, jos voidaan taata tasapaino tuen aiheuttamien kilpailun vääristymien ja alueen kehittämiseen osoitetusta tuesta aiheutuvien etujen välillä.

1.   Ohjelman tai yksittäisen tuen laji

Tukiohjelma tai yksittäinen tuki liittyy

1.4.   Tuki myönnetään

Jos tuki myönnetään tapauskohtaisesti, kuvailkaa lyhyesti sovellettavia arviointiperusteita ja liittäkää vastaukseen jäljennös hallinnollisista määräyksistä, joita tuen myöntämiseen sovelletaan.

...

...

...

1.5.   Noudatetaanko tuen kohdalla sen myöntämishetkellä sovellettavan aluetukikartan mukaisia aluetuen enimmäismääriä sekä monialaisten puitteiden mukaisesti hyväksyttävistä aiheellisista toimenpiteistä seuraavia enimmäismääriä? (34)

Sisältyykö tukiohjelmaan viittaus sovellettaviin aluetukikarttoihin?

Jos sisältyy, esittäkää tarkempia tietoja: ...

...

2.   Alkuinvestointituki (35)

2.1.   Kattaako tuki kiinteään käyttöomaisuuteen tai uusien työpaikkojen luomiseen tehtävät investoinnit, jotka liittyvät

2.2.   Sisältyykö tukeen lauseke, jonka mukaan tuensaajan sijoittaman rahoitusosuuden on oltava vähintään 25 prosenttia kokonaisinvestoinnista ja että tätä vähimmäispanosta ei saa rahoittaa tuella?

2.3.   Vaaditaanko tuen yhteydessä, että tukihakemus on jätettävä ennen kuin hanketta aletaan toteuttaa?

Jos jonkin edellä esitetyn kohdan edellytykset eivät täyty, selvittäkää, miksi näin on ja miten viranomaiset aikovat huolehtia näiden pakollisten edellytysten noudattamisesta.

...

...

Määritelläänkö tukiohjelmassa tuki-intensiteetti tuen suhteena vakioituihin viitekustannuksiin?

Peritäänkö tuesta veroa?

Mitkä ovat tukien intensiteetit bruttomääräisinä?

...

Mitkä perusteet mahdollistavat tuki-intensiteetin laskemisen?

...

Minkätyyppisille lainoille voidaan myöntää takaus? Mitä maksuja tässä yhteydessä peritään (vrt. edellinen kohta)?

...

...

...

Mikä on odotettu luottotappioriski? ...

Esittäkää tiedot, joiden perusteella takausten tuki-intensiteetti voidaan laskea, mukaan luettuna takauksen kesto, osuus ja määrä:

...

...

...

2.5.   Onko korvaavat investoinnit suljettu tukiohjelman ulkopuolelle? (37):

Ellei asia ole näin, täyttäkää toimintatukea koskeva osuus.

2.6.   Onko tuki vaikeuksissa oleville yrityksille (38) ja/tai tuki vaikeuksissa olevien yritysten taloudelliseen rakenneuudistukseen suljettu ohjelman ulkopuolelle?

Jos vastaus kysymykseen on kielteinen, ilmoitetaanko suuryrityksille rakenneuudistuskauden aikana myönnetystä investointituesta erikseen?

Liittyvätkö ohjelman mukaiset tukikelpoiset menot

Mitä seuraavista käytetään perusteena määriteltäessä investoinnin arvoa prosentteina (39)?

Lyhyt kuvaus asiasta (40):

...

...

...

Jos investointituki on tarkoitettu tällaisen laitoksen hankintaan, onko minkäänlaisia takeita siitä, ettei kyseinen laitos kuulu vaikeuksissa olevalle yritykselle?

Onko riittävät takeet siitä, että omaisuuden hankintaan aikaisemmin myönnetty tuki on otettu huomioon/vähennetty ennen nyt kyseessä olevaa hankintaa aluetukea koskevien suuntaviivojen 4.5 kohdan mukaisesti?

Onko riittävät takeet siitä, että liiketoimet toteutetaan markkinaolosuhteissa?

Jos johonkin kolmesta edellisestä kysymyksestä on vastattu kielteisesti, selvittäkää, millä tavoin viranomaiset aikovat noudattaa pakollisia edellytyksiä:

...

...

...

Investoinnin arvo määritellään niiden kustannusten perusteella, jotka liittyvät tekniikan siirtoon hankittaessa

Lyhyt kuvaus asiasta (41)

...

...

...

Sisältyykö tukiohjelmaan lauseke, jossa määrätään, että tukikelpoisen aineettoman investoinnin kustannukset eivät saa suuryritysten kohdalla ylittää 25:tä prosenttia vakioperusteesta?

Ellei lauseketta ole, miksi se puuttuu ja miten viranomaiset aikovat noudattaa kyseistä vaatimusta? ...

...

...

Sisältyykö tukiohjelmaan takeet siitä, että tukikelpoinen omaisuus täyttää suuryritysten osalta seuraavat edellytykset?

Jos jostakin näistä edellytyksistä ei ole tukiohjelmassa nimenomaisesti huolehdittu, selvittäkää syyt tähän sekä tapa, jolla viranomaiset aikovat varmistaa, että tukikelpoinen aineeton omaisuus pysyy aluetukeen oikeutetulla alueella eikä sitä siirretä toisten alueiden hyväksi.

...

...

...

Millä tavoin taataan, että alkuinvestointitukien (sekä aineellisen että aineettoman investoinnin) myöntämisen ehtona on kyseisen investoinnin säilyttäminen vähintään viiden vuoden ajan?

...

...

...

2.8.   Jos tuki alkuinvestointiin liittyy työllisyystukeen, voivatko viranomaiset taata, että tuen kasautumista koskevia sääntöjä noudatetaan?

...

Uusien työpaikkojen luomiseen tarkoitettu tuki, joka liittyy alkuinvestointiin

2.9.1.   Sisältyykö toimenpiteeseen takeet siitä, että uusien työpaikkojen luomiseen tarkoitettu tuki liittyy alkuinvestointihankkeen toteuttamiseen?

Sisältyykö toimenpiteeseen takeet siitä, että työpaikat syntyvät kolmen vuoden kuluessa investoinnin loppuunsaattamisesta?

Jos johonkin edellisistä kysymyksistä on vastattu kielteisesti, selvittäkää, millä tavoin viranomaiset aikovat noudattaa kyseisiä vaatimuksia.

...

...

...

Jos investointi ei liity uuden laitoksen perustamiseen, selvittäkää, millaista viiteajanjaksoa käytetään syntyneiden työpaikkojen laskemiseen.

...

...

...

2.9.2.   Sisältyykö toimenpiteeseen takeet siitä, että työpaikkojen syntyminen merkitsee tietyn yrityksen työpaikkojen määrän nettolisäystä suhteessa viiteajan keskiarvoon?

Sisältyykö toimenpiteeseen takeet siitä, että kyseisenä aikana luotujen työpaikkojen lukumäärästä vähennetään samana ajanjaksona menetetyt työpaikat? (42):

Jos johonkin edellisistä kohdista on vastattu kielteisesti, selvittäkää, millä tavoin viranomaiset aikovat noudattaa kyseisiä vaatimuksia.

...

...

...

2.9.3.   Lasketaanko tuki jotakin seuraavista perusteista käyttäen?

Selvittäkää tuki-intensiteetin laskennassa käytettäviä perusteita.

...

...

...

2.9.4.   Sisältyykö toimenpiteeseen takeet siitä, että luodut työpaikat säilytetään vähintään viiden vuoden ajan?

...

...

3.   Toimintatuki

3.1.   Miten toimintatuella edistetään suoraan alueellista kehitystä?

...

...

...

3.2.   Mitä rakenteellisia haittatekijöitä toimintatuella pyritään poistamaan?

...

...

...

3.3.   Millä tavoin taataan, että tuen luonne ja taso on suhteessa haittoihin, joita sillä pyritään vähentämään?

...

...

...

3.4.   Millaisilla järjestelyillä varmistetaan, että tuki on alenevaa ja ajallisesti rajoitettua?

...

...

...

4.   Syrjäisimpiä tai harvaan asuttuja alueita koskevia erityiskysymyksiä

Ellei tuki ole alenevaa ja ajallisesti rajoitettua, täyttyvätkö seuraavat edellytykset?

4.1.1.   Onko tuen kohteena erityisen syrjäinen tai harvaan asuttu alue?

4.1.2.   Onko tuki tarkoitettu lisäkuljetuskustannusten osittaiseen korvaamiseen?

Esittäkää todisteet tällaisten lisäkustannusten olemassaolosta ja niiden suuruuden määrittelyssä käytetty laskentamenetelmä (43):

...

...

...

Mikä on tuen enimmäismäärä (tuki ajokilometriä kohti tai tuki ajokilometriä ja kuljetettua painoyksikköä kohti) ja tuen kattamien lisäkustannusten prosenttiosuus:

...

...

...

5.   Järjestelmän soveltamisala

5.1.   Sovelletaanko toimenpidettä liikennealalla?

Jos tähän kysymykseen on vastattu myönteisesti, sisältyykö tukiohjelmaan määräys, jonka mukaan kuljetuskalustoa (irtain omaisuus) ei voida sisällyttää tukikelpoisiin investointikustannuksiin (44)?

6.   Alakohtaisten ja monialaisten puitteiden asiaa koskevien määräysten noudattaminen

6.1.   Noudatetaanko toimenpiteen yhteydessä erityismääräyksiä, kuten kieltoa myöntää tukea terästeollisuudelle (45) ja/tai synteettikuituteollisuudelle (46)?

6.2.   Vuoden 1 päivää tammikuuta 2003 jälkeen myönnetyn tuen osalta: määrätäänkö tukiohjelmassa vuoden 2002 monialaisia puitteita koskevan 26A.3. jakson 1 kohdan mukaisten, erillisen ilmoituksen tekemistä koskevien velvoitteiden noudattamisesta (47)?

6.3.   Ennen 1 päivää tammikuuta 2004 myönnetyn tuen osalta: sisältyykö tukiohjelmaan määräys, jonka mukaan tuesta suurille investointihankkeille on ilmoitettava erikseen?

Jos johonkin näistä kysymyksistä on vastattu kielteisesti, selvittäkää, millä tavoin viranomaiset aikovat noudattaa pakollisia edellytyksiä.

...

...

7.   Muut tiedot

Esittäkää kaikki muut tiedot, jotka katsotte olennaisiksi arvioitaessa asianomaisia toimenpiteitä alueellisia valtiontukia koskevien EFTAn valvontaviranomaisen suuntaviivojen mukaisesti.

OSA III.5

LISÄTIETOLOMAKE — MONIALAISTEN PUITTEIDEN SOVELTAMISALAAN KUULUVA TUKI (48)

Tätä lisätietolomaketta on käytettävä ilmoitettaessa kaikesta valtiontuesta, joka kuuluu alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille annettujen monialaisten puitteiden soveltamisalaan (49).

1.   Lisätietoja tuensaajista

Hankkeeseen investoivan yhtiön (yhtiöiden) rakenne

1.1.1.   Tuensaajan yksilöinti

1.1.2.   Jos tuensaaja on eri oikeushenkilö kuin yritys, joka rahoittaa hanketta tai jolle tuki maksetaan, selvitys myös näistä eroista:

...

...

...

1.1.3.   Tuensaajan emokonsernin yksilöinti, konsernirakenne ja kunkin emoyhtiön omistussuhteet:

...

...

...

Hankkeeseen investoivasta yrityksestä tai investoivista yrityksistä seuraavat tiedot viimeiseltä kolmelta tilikaudelta

1.2.1.   Maailmanlaajuinen liikevaihto, liikevaihto Euroopan talousalueella, liikevaihto kyseisessä EFTA-valtiossa: ...

...

1.2.2.   Voitto verojen jälkeen ja kassavirta (konsolidoidusti laskettuna): ...

...

1.2.3.   Työntekijöiden lukumäärä maailmanlaajuisesti, Euroopan talousalueella ja kyseisessä EFTA-valtiossa: ...

...

1.2.4.   Myyntiä ja markkinaosuuksia koskeva erittely kyseisessä EFTAn jäsenvaltiossa, muualla Euroopan talousalueella ja Euroopan talousalueen ulkopuolella: ...

...

1.2.5.   Tarkastetut tilinpäätösasiakirjat ja toimintakertomus kolmelta viime vuodelta: ...

...

Jos investointi tehdään ennestään olemassa olevalla tuotantopaikalla, seuraavat tiedot kyseisen tuotantopaikan viimeiseltä kolmelta tilikaudelta:

1.3.1.   Liikevaihto yhteensä: ...

1.3.2.   Voitto verojen jälkeen ja kassavirta: ...

1.3.3.   Työllistäminen: ...

1.3.4.   Myyntiä ja markkinaosuuksia koskeva erittely: kyseisessä EFTAn jäsenvaltiossa, muualla Euroopan talousalueella ja Euroopan talousalueen ulkopuolella: ...

2.   Tuki

Kaikista tuista on toimitettava seuraavat tiedot:

Määrä

2.1.1.   Tuen nimellismäärä ja sen brutto- ja nettoavustusekvivalentti: ...

2.1.2.   Onko tukitoimenpide yhtiöverotuksen (tai muun välittömän verotuksen) alaista? Jos on osittain, missä laajuudessa? ...

2.1.3.   Ehdotetun tuen täydellinen maksuaikataulu. Ehdotetun julkisen tukikokonaisuuden osalta on toimitettava seuraavat tiedot:

...

...

Tuen kuvaus

2.2.1.   Kuuluuko tukikokonaisuuteen tukitoimenpiteitä, joita ei vielä ole tarkemmin määritelty?

Jos näin on, antakaa lisätietoja: ...

...

2.2.2.   Mitä edellä mainittuja toimenpiteitä ei katsota valtiontueksi? Perustelkaa.

...

...

...

Rahoitus yhteisön välineistä (EIP, EHTY:n välineet, sosiaalirahasto, aluerahasto, muut):

2.3.1.   Rahoitetaanko joitakin edellä mainituista toimenpiteistä myös yhteisön ohjelmista? Tarkentakaa.

...

...

...

2.3.2.   Haetaanko samaan hankkeeseen tukea myös toisesta Euroopan yhteisön tai kansainvälisestä rahoituslaitoksesta?

Jos haetaan, kuinka paljon? ...

3.   Tuettu hanke

3.1.   Hankkeen kesto (uuden tuotannon suunniteltu aloituspäivämäärä ja vuosi, jona tuotannon odotetaan olevan käynnissä koko kapasiteetilla): ...

...

Hankkeen kuvaus

3.2.1.   Hankkeen laatu: onko kyseessä uusi tuotantolaitos vai kapasiteetin laajentaminen tai muu hanke?

...

...

...

3.2.2.   Lyhyt yleiskuvaus hankkeesta

...

...

...

...

Hankkeen kustannusten erittely

3.3.1.   Hankkeen kestoaikana investoitavien ja poistettavien pääomamenojen kokonaismäärä:

...

...

...

3.3.2.   Yksityiskohtainen selvitys hankkeeseen liittyvistä pääomamenoista ja muista menoista:

...

...

...

3.4.   Hankkeen kokonaiskustannusten rahoitus

...

...

...

4.   Tuotteen ja markkinoiden ominaispiirteet

Tuotteet, joihin suunniteltu hanke kohdistuu

4.1.1.   Tuettavan tuotantolaitoksen valmistamat tuotteet, kun investointi on saatettu loppuun, ja toimiala tai alatoimiala, johon tuotteet kuuluvat (Prodcom-numero tai CPA-luokitus palvelualan hankkeiden osalta):

...

...

...

4.1.2.   Mitkä tuotteet niillä korvataan? Jos korvattuja tuotteita ei tuoteta samassa paikassa, on ilmoitettava niiden tämänhetkinen tuotantopaikka.

...

...

...

4.1.3.   Mitä muita tuotteita voidaan tuottaa samalla tuotantokoneistolla vähäisin lisäkustannuksin tai kokonaan ilman lisäkustannuksia?

...

...

...

Kapasiteetti

4.2.1.   Määrälliset tiedot hankkeen vaikutuksista tuensaajan kokonaiskapasiteettiin Euroopan talousalueella (myös konsernitasolla) jokaisen tuotteen osalta (yksikköinä vuodessa aloitusvuotta edeltävänä vuonna ja hankkeen päätyttyä)

...

...

...

4.2.2.   Arvio Euroopan talousalueen kaikkien tuottajien kokonaiskapasiteetista jokaisen tuotteen osalta.

...

...

...

Tiedot markkinoista

4.3.1.   Jokaista kuutta viimeistä tilikautta koskevat tiedot kyseessä olevien tuotteiden todettavissa olevasta kulutuksesta. Jos saatavilla on ulkopuolisten laatimia tilastotietoja, ne on liitettävä vastaukseen.

...

...

...

4.3.2.   Jokaista kolmea seuraavaa tilikautta koskeva ennuste kyseessä olevien tuotteiden todettavissa olevasta kulutuksesta. Jos saatavilla on ulkopuolisten laatimia tilastotietoja, ne on liitettävä vastaukseen.

...

...

...

4.3.3.   Ovatko asian kannalta merkitykselliset markkinat taantumassa ja mistä syystä?

...

...

...

4.3.4.   Arvio tuensaajan tai sen konsernin, johon tuensaaja kuuluu, markkinaosuudesta (arvon mukaan) hankkeen aloitusvuotta edeltävänä vuonna ja hankkeen päätyttyä.

...

...

5.   Muut tiedot

Esittäkää kaikki muut tiedot, jotka katsotte olennaisiksi arvioitaessa asianomaisia toimenpiteitä monialaisten puitteiden mukaisesti.

OSA III.6.a

LISÄTIETOLOMAKE — TUTKIMUS- JA KEHITYSTUET (TUKIOHJELMAT)

Tätä lisätietolomaketta on käytettävä ilmoitettaessa tukiohjelmista, jotka kuuluvat tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää tukea koskevien EFTAn valvontaviranomaisen valtiontukisuuntaviivojen soveltamisalaan (50). Sitä on myös käytettävä sellaisten pk-yrityksille myönnettävän tutkimus- ja kehitystuen tukiohjelmien osalta, jotka eivät kuulu pk-yrityksiä koskevan ryhmäpoikkeusasetuksen soveltamisalaan (51).

1.   Tutkimusvaihe

Tutkimus- ja kehitysvaiheet, joille tukea myönnetään

1.1.   Toteutettavuustutkimukset:  Kyllä  Ei

Jos toteutettavuustutkimuksia tehdään, mihin tutkimusvaiheeseen ne liittyvät?

Huomattavista hankkeista on annettava esimerkkejä: ...

...

1.2.   Perustutkimus:  Kyllä  Ei

Huomattavista hankkeista on annettava esimerkkejä: ...

...

1.3.   Teollinen tutkimus:  Kyllä  Ei

Huomattavista hankkeista on annettava esimerkkejä: ...

...

1.4.   Kilpailua edeltävä kehittämistoiminta:  Kyllä  Ei

Huomattavista hankkeista on annettava esimerkkejä: ...

...

1.5.   PK-yrityksiä hyödyttävät, patenttien myöntämiseen ja voimassapitämiseen myönnettävät tuet:  Kyllä  Ei

Jos tällaisia tukia myönnetään, mihin tutkimusvaiheeseen ne liittyvät?

2.   Tuensaajaa koskevat lisätiedot

2.1.   Ovatko kyseessä korkeakoulut tai tutkimuslaitokset?

Jos tukea myönnetään näille tahoille, niiden lukumäärästä on esitettävä arvio: ...

Tällöin on myös tarkennettava, myönnetäänkö tukea muille yrityksille:  Kyllä  Ei

Ovatko kyseessä julkiset korkeakoulut tai tutkimuslaitokset?

2.2.   Muut (tarkennettava): ...

3.   Yhteistyönä tehtävä tutkimus

Jotta EFTAn valvontaviranomainen voisi tarkastaa, onko julkisten tutkimuslaitosten T&K-hankkeisiin saama rahoitus tukea, pyydämme toimittamaan seuraavat tiedot:

3.1.   Onko hankkeiden edellytyksenä, että voittoa tavoittelemattomat julkiset tutkimuslaitokset tai korkeakoulut harjoittavat tutkimustyötä yritysten hyväksi tai yhteistyössä niiden kanssa?

Jos näin on:

3.2.   Toteutetaanko hankkeet useiden yritysten kesken yhteistyönä?

Jos toteutetaan, mitkä ovat tämän yhteistyön edellytykset? ...

...

4.   Valtion tilaamat tutkimukset

4.1.   Edellytetäänkö hankkeissa, että julkiset viranomaiset pyytävät yrityksiä harjoittamaan tutkimus- ja kehitystoimintaa?

Jos edellytetään, onko tarkoitus järjestää avoin tarjouspyyntömenettely?  Kyllä  Ei

4.2.   Edellytetäänkö hankkeissa, että julkiset viranomaiset ostavat yrityksiltä tutkimus- ja kehitystoiminnan tuloksia?

Jos edellytetään, onko tarkoitus järjestää avoin tarjouspyyntömenettely?  Kyllä  Ei

5.   Tukilaji

6.   Tukikelpoiset kustannukset

Tarvittaessa on esitettävä tutkimuskustannusten jakautuminen tukea saavaan ja saamattomaan tutkimus- ja kehitystoimintaan:

...

Talousarvion jakautuminen yritysten, tutkimuskeskusten ja yliopistojen kesken:

...

7.   Tuen intensiteetti

7.1.   Tuen bruttointensiteetti:

Määritelmävaihe tai kannattavuustutkimukset: ...

Perustutkimus: ...

Teollinen tutkimus: ...

Kilpailua edeltävä kehittämistoiminta: ...

7.2.   Jos kyseessä ovat pk-yrityksiä hyödyttävät, patenttien myöntämiseen ja/tai voimassapitämiseen myönnettävät tuet, millainen tutkimustoiminta on johtanut patenttien myöntämiseen: ...

Suunnitellut tuki-intensiteetit on esitettävä: ...

7.3.   Kuuluuko tutkimus- ja kehitystoimintaan useita tutkimusvaiheita?

Jos kuuluu, mitkä nämä vaiheet ovat? ...

Sovellettava tuki-intensiteetti: ...

7.4.   Intensiteetin mahdolliset korotukset

Jos tukea myönnetään pk-yrityksille, kuinka paljon tukea voidaan korottaa: ...

Kuuluuko tutkimustoiminta yhteisön tutkimusta ja teknologian kehittämistä koskevan sovellettavan puiteohjelman yhteydessä kehitetyn erityisen hankkeen tai ohjelman tavoitteisiin?

Suunniteltu tuki-intensiteetin korotus on tällöin tarkennettava: ...

Yhteisön tutkimusta ja teknologian kehittämistä koskevan sovellettavan puiteohjelman yhteydessä kehitetyn erityisen hankkeen tai ohjelman tarkka nimike on esitettävä. Mahdollisuuksien mukaan on ilmoitettava ehdotuspyynnön tunniste (”call identifier”, ks. Cordiksen verkkosivut, www.cordis.lu)

Turvaudutaanko yhteisön tutkimusta ja teknologian kehittämistä koskevan puiteohjelman yhteydessä kehitetyn erityisen hankkeen tai ohjelman tavoitteisiin kuuluvassa tutkimushankkeessa rajat ylittävään yhteistoimintaan, johon osallistuu yrityksiä ja julkisia tutkimusjärjestöjä tai vähintään kaksi itsenäistä kumppania kahdesta valtiosta, jolloin hankkeeseen liittyy tulosten laaja levittäminen ja julkaiseminen?

Suunniteltu tuki-intensiteetin korotus on tällöin tarkennettava: ...

Toteutetaanko tukea saava tutkimus- ja kehitystoiminta alueella, joka oli tuen myöntämishetkellä tukikelpoinen ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a tai c alakohdan mukaisesti?

Suunniteltu tuki-intensiteetin korotus on tarkennettava: ...

Jos tutkimustoiminta ei kuulu yhteisön tutkimusta ja teknologian kehittämistä koskevan sovellettavan puiteohjelman yhteydessä kehitetyn erityisen hankkeen tai ohjelman tavoitteisiin, on tarkennettava, täyttyykö vähintään yksi seuraavista edellytyksistä:

Jos vähintään yksi edellä mainituista perusteista täyttyy, suunniteltu tuki-intensiteetin korotus on esitettävä: ...

7.5.   Korotusten ja tuki-intensiteettien kasautuessa on esitettävä kuhunkin tutkimusvaiheeseen sovellettava enimmäisintensiteetti: ...

8.   Tuen kannustava vaikutus

8.1.   Pyydämme esittämään tekijät, joiden perusteella voidaan arvioida tuen kannustavaa vaikutusta suurten yritysten osalta

...

...

8.2.   Sisältyykö ohjelmaan lauseke, jonka perusteella tukien soveltamista koskevan vuosittaisen kertomuksen on sisällettävä kuvaus tuen kannustavasta vaikutuksesta, jos ohjelmaa sovelletaan yksittäisesti suuriin yrityksiin?

9.   Monikansalliset näkökohdat

9.1.   Onko hankkeessa (kun kyseessä on järjestelmä/ohjelma) monikansallisia näkökohtia?

Jos on, mitä ne ovat? ...

9.2.   Sisältyykö tutkimus- ja kehityshankkeisiin yhteistyötä muunmaalaisten osapuolien kanssa?

Myönteisessä tapauksessa pyydetään täsmentämään

9.3.   Kokonaiskustannusten jakautuminen eri kumppaneiden kesken: ...

10.   Tulosten saatavuus

Kenelle kyseisen tutkimus- ja kehitystoiminnan tulokset kuuluvat?

...

10.1.   Onko tuloksia koskevien lisenssien myöntämiselle asetettu joitakin edellytyksiä?

...

10.2.   Onko tutkimus- ja kehitystoiminnan tulosten yleisestä julkaisemisesta/jakelusta annettu määräyksiä?

10.3.   Mitkä ovat tulosten myöhemmän käytön/kehittämisen varmistamiseksi suunnitellut toimenpiteet: ...

...

10.4.   Onko tarkoituksena antaa valtion rahoittaman tutkimus- ja kehitystoiminnan tulokset Euroopan talousalueen yritysten käyttöön ketään syrjimättä?

11.   Tiedotus- ja valvontatoimenpiteet

11.1.   Millaisia tiedotus- ja valvontatoimenpiteitä on suunniteltu sen varmistamiseksi, että valitut hankkeet noudattavat asianomaisia oikeudellisia säännöksiä:

...

...

11.2.   Millaisilla määräyksillä on varmistettu, että EFTAn valvontaviranomaiselle tiedotetaan ohjelman soveltamisesta:

...

...

11.3.   Muita hyödyllisiä tietoja, esimerkiksi arvio luotujen tai säilytettyjen työpaikkojen määrästä:

...

...

12.   Lisätietoja

Esittäkää kaikki muut tiedot, jotka katsotte olennaisiksi arvioitaessa asianomaisia toimenpiteitä tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää tukea koskevien EFTAn valvontaviranomaisen valtiontukisuuntaviivojen mukaisesti.

OSA III.6.b

LISÄTIETOLOMAKE — TUTKIMUS- JA KEHITYSTUET (YKSITTÄISET TUET)

Tätä lisätietolomaketta on käytettävä ilmoitettaessa tukiohjelmista, jotka kuuluvat tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää tukea koskevien EFTAn valvontaviranomaisen valtiontukisuuntaviivojen soveltamisalaan (52). Sitä on myös käytettävä sellaisten pk-yrityksille myönnettävän tutkimus- ja kehitystuen yksittäisten tukien osalta, jotka eivät kuulu pk-yrityksiä koskevan ryhmäpoikkeusasetuksen soveltamisalaan (53).

1.   Tutkimusvaihe

Tutkimus- ja kehitysvaiheet, joille tukea myönnetään

1.1.   Toteutettavuustutkimukset:  Kyllä  Ei

Jos toteutettavuustutkimuksia tehdään, mihin tutkimusvaiheeseen ne liittyvät?

Huomattavista hankkeista on annettava esimerkkejä: ...

1.2.   Perustutkimus:  Kyllä  Ei

Huomattavista hankkeista on annettava esimerkkejä: ...

1.3.   Teollinen tutkimus:  Kyllä  Ei

Huomattavista hankkeista on annettava esimerkkejä: ...

1.4.   Kilpailua edeltävä kehittämistoiminta:  Kyllä  Ei

Huomattavista hankkeista on annettava esimerkkejä: ...

1.5.   PK-yrityksiä hyödyttävät, patenttien myöntämiseen ja voimassapitämiseen myönnettävät tuet:  Kyllä  Ei

Jos tällaisia tukia myönnetään, mihin tutkimusvaiheeseen ne liittyvät?

2.   Tuensaajaa koskevat lisätiedot

2.1.   Ovatko kyseessä korkeakoulut tai tutkimuslaitokset?

Jos tukea myönnetään näille tahoille, niiden lukumäärästä on esitettävä arvio: ...

Tällöin on myös tarkennettava, myönnetäänkö tukea muille yrityksille:  Kyllä  Ei

Ovatko kyseessä julkiset korkeakoulut tai tutkimuslaitokset?

2.2.   Muut (tarkennettava): ...

3.   Yhteistyönä tehtävä tutkimus

Jotta EFTAn valvontaviranomainen voisi tarkastaa, onko julkisten tutkimuslaitosten T&K-hankkeisiin saama rahoitus tukea, pyydämme toimittamaan seuraavat tiedot:

3.1.   Onko hankkeiden edellytyksenä, että voittoa tavoittelemattomat julkiset tutkimuslaitokset tai korkeakoulut harjoittavat tutkimustyötä yritysten hyväksi tai yhteistyössä niiden kanssa?

Jos näin on:

3.2.   Toteutetaanko hankkeet useiden yritysten kesken yhteistyönä?

Jos toteutetaan, mitkä ovat tämän yhteistyön edellytykset? ...

...

4.   Valtion tilaamat tutkimukset

4.1.   Edellytetäänkö hankkeissa, että julkiset viranomaiset pyytävät yrityksiä harjoittamaan tutkimus- ja kehitystoimintaa?

Jos edellytetään, onko tarkoitus järjestää avoin tarjouspyyntömenettely?  Kyllä  Ei

4.2.   Edellytetäänkö hankkeissa, että julkiset viranomaiset ostavat yrityksiltä tutkimus- ja kehitystoiminnan tuloksia?

Jos edellytetään, onko tarkoitus järjestää avoin tarjouspyyntömenettely?

5.   Tukilaji

6.   Tukikelpoiset menot

Tarvittaessa on esitettävä tutkimuskustannusten jakautuminen tukea saavaan ja saamattomaan tutkimus- ja kehitystoimintaan:

...

Talousarvion jakautuminen yritysten, tutkimuskeskusten ja yliopistojen kesken:

...

7.   Tuen intensiteetti

7.1.   Tuen bruttointensiteetti

Määritelmävaihe tai toteutettavuustutkimukset: ...

Perustutkimus: ...

Teollinen tutkimus: ...

Kilpailua edeltävä kehittämistoiminta: ...

7.2.   Jos kyseessä ovat pk-yrityksiä hyödyttävät, patenttien myöntämiseen ja/tai voimassapitämiseen myönnettävät tuet, millainen tutkimustoiminta on johtanut patenttien myöntämiseen: ...

Suunnitellut tuki-intensiteetit on esitettävä: ...

7.3.   Kuuluuko tutkimus- ja kehitystoimintaan useita tutkimusvaiheita?

Jos kuuluu, mitkä nämä vaiheet ovat? ...

Sovellettava tuki-intensiteetti: ...

7.4.   Intensiteetin mahdolliset korotukset

Jos tukea myönnetään pk-yrityksille, kuinka paljon tukea voidaan korottaa?: ...

Kuuluuko tutkimustoiminta yhteisön tutkimusta ja teknologian kehittämistä koskevan sovellettavan puiteohjelman yhteydessä kehitetyn erityisen hankkeen tai ohjelman tavoitteisiin?

Suunniteltu tuki-intensiteetin korotus on tällöin tarkennettava: ...

Yhteisön tutkimusta ja teknologian kehittämistä koskevan sovellettavan puiteohjelman yhteydessä kehitetyn erityisen hankkeen tai ohjelman tarkka nimike on esitettävä. Mahdollisuuksien mukaan on ilmoitettava ehdotuspyynnön tunniste (”call identifier”, ks. Cordiksen verkkosivut, www.cordis.lu)

Turvaudutaanko yhteisön tutkimusta ja teknologian kehittämistä koskevan puiteohjelman yhteydessä kehitetyn erityisen hankkeen tai ohjelman tavoitteisiin kuuluvassa tutkimushankkeessa rajat ylittävään yhteistoimintaan, johon osallistuu yrityksiä ja julkisia tutkimusjärjestöjä tai vähintään kaksi itsenäistä kumppania kahdesta valtiosta, ja hankkeeseen liittyy tulosten laaja levittäminen ja julkaiseminen?

Suunniteltu tuki-intensiteetin korotus on tällöin tarkennettava: ...

Toteutetaanko tukea saava tutkimus- ja kehitystoiminta alueella, joka oli tuen myöntämishetkellä tukikelpoinen ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a tai c alakohdan mukaisesti?

Suunniteltu tuki-intensiteetin korotus on tarkennettava: ...

Jos tutkimustoiminta ei kuulu yhteisön tutkimusta ja teknologian kehittämistä koskevan sovellettavan puiteohjelman yhteydessä kehitetyn erityisen hankkeen tai ohjelman tavoitteisiin, on tarkennettava, täyttyykö vähintään yksi seuraavista edellytyksistä:

Jos vähintään yksi edellä mainituista perusteista täyttyy, suunniteltu tuki-intensiteetin korotus on esitettävä: ...

Korotusten ja tuki-intensiteettien kasautuessa on esitettävä kuhunkin tutkimusvaiheeseen sovellettava enimmäisintensiteetti: ...

8.   Tuen kannustava vaikutus

8.1.   Miten tutkimus- ja kehitystoimintaan sidotut menot kehittyvät?

...

8.2.   Myönnetäänkö tukea tuensaajan/tuensaajien perinteisen toiminnan ylittävään tutkimus- ja kehitystoimintaan?

8.3.   Liittyykö tutkimus- ja kehitystoimintaan luonteeltaan tieteellisen ja/tai teknologisen toiminnan luomista?

8.4.   Miten tutkimus- ja kehitystoimintaa harjoittavan henkilöstön määrä kehittyy?

...

8.5.   Luodaanko tutkimus- ja kehitystoimintaan liittyviä työpaikkoja?

Kuinka suureksi näiden työpaikkojen määrä arvioidaan? ...

8.6.   Säilytetäänkö tutkimus- ja kehitystoiminnan ansiosta työpaikkoja?

8.7.   Mikä on yrityksen liikevaihto? ...

8.8.   Liittyykö rajat ylittävään yhteistoimintaan lisäkustannuksia?

8.9.   Millaisia toimenpiteitä on suunnitteilla tutkimustulosten osittaiseksi tai täydelliseksi hyödyntämiseksi?

...

...

8.10.   Onko suunnitteilla toimenpiteitä pk-yritysten osallistumisen mahdollistamiseksi?

Jos näin on, mitä nämä toimenpiteet ovat? ...

8.11.   Muut tuen kannustavaan vaikutukseen liittyvät osatekijät, kuten taloudelliset ja teknologiset riskit: ...

...

8.12.   Jos kyseessä ovat suurten yritysten markkinaläheiset tutkimushankkeet, on tarkennettava, millaisilla osatekijöillä varmistetaan, että tuella kannustetaan tutkimukseen ja kehitykseen.

...

8.13.   On osoitettava, että tukihakemus on esitetty ennen tutkimus- ja kehitystoiminnan käynnistämistä:

...

...

9.   Monikansalliset näkökohdat

9.1.   Onko hankkeessa (kun kyseessä on järjestelmä/ohjelma) monikansallisia näkökohtia?

Jos on, mitä ne ovat? ...

9.2.   Sisältyykö tutkimus- ja kehityshankkeisiin yhteistyötä muunmaalaisten osapuolien kanssa?

Jos sisältyy, seuraavat seikat on tarkennettava:

9.3.   Kokonaiskustannusten jakautuminen eri kumppaneiden kesken: ...

...

10.   Tulosten saatavuus

10.1.   Kenelle kyseisen tutkimus- ja kehitystoiminnan tulokset kuuluvat?

...

10.2.   Onko tuloksia koskevien lisenssien myöntämiselle asetettu joitakin edellytyksiä?

...

10.3.   Onko tutkimus- ja kehitystoiminnan tulosten yleisestä julkaisemisesta/jakelusta annettu määräyksiä?

10.4.   Mitkä ovat tulosten myöhemmän käytön/kehittämisen varmistamiseksi suunnitellut toimenpiteet? ...

10.5.   Onko tarkoituksena antaa valtion rahoittaman tutkimus- ja kehitystoiminnan tulokset Euroopan talousalueen yritysten käyttöön ketään syrjimättä?

11.   Tiedotus- ja valvontatoimenpiteet

11.1.   Millaisia tiedotus- ja valvontatoimenpiteitä on suunniteltu sen varmistamiseksi, että valitut hankkeet noudattavat asianomaisia oikeudellisia säännöksiä:

...

...

11.2.   Millaisilla määräyksillä on varmistettu, että EFTAn valvontaviranomaiselle tiedotetaan ohjelman soveltamisesta:

...

...

Muita hyödyllisiä tietoja, esimerkiksi arvio luotujen tai säilytettyjen työpaikkojen määrästä:

...

...

12.   Lisätietoja

Esittäkää kaikki muut tiedot, jotka katsotte olennaisiksi arvioitaessa asianomaisia toimenpiteitä tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää tukea koskevien EFTAn valvontaviranomaisen valtiontukisuuntaviivojen mukaisesti.

OSA III.7.a

LISÄTIETOLOMAKE — TUKI VAIKEUKSISSA OLEVIEN YRITYSTEN PELASTAMISEKSI (TUKIOHJELMAT)

Tätä lisätietolomaketta on käytettävä ilmoitettaessa pelastamistukiohjelmista, jotka kuuluvat vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi myönnettävää tukea koskevien EFTAn valvontaviranomaisen valtiontukisuuntaviivojen soveltamisalaan (54).

1.   Tukikelpoisuus

Rajoittuuko tukiohjelman soveltaminen yrityksiin, jotka täyttävät vähintään yhden seuraavista tukikelpoisuusperusteista?

1.1.1.   Onko kyse yrityksistä, jotka ovat menettäneet yli puolet merkitystä omasta pääomastaan ja yli neljännes omasta pääomasta on menetetty viimeksi kuluneen 12 kuukauden aikana?

1.1.2.   Onko kyse yrityksistä, joiden osakkaiden vastuuta ei ole rajattu ja jotka ovat menettäneet yli puolet tilinpäätöksen mukaisesta omasta pääomastaan ja yli neljännes omasta pääomasta on menetetty viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana?

1.1.3.   Täyttävätkö yritykset kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut edellytykset yritysten asettamiselle yleistäytäntöönpanomenettelyyn maksukyvyttömyyden vuoksi?

1.2.   Rajoittuuko tukiohjelma sellaisten pienten ja keskisuurten yritysten pelastamiseen, jotka ovat Euroopan talousalueella annetun määritelmän mukaisia vaikeuksissa olevia pk-yrityksiä?

2.   Tukimuoto

2.1.   Myönnetäänkö tukiohjelmasta tukea lainana tai lainatakauksena?

2.2.   Jos vastaus on myönteinen, onko lainasta perittävä korko vähintään verrattavissa vakaassa taloudellisessa asemassa olevilta yrityksiltä perittävään korkoon ja EFTAn valvontaviranomaisen vahvistamaan viitekorkoon?

Esittäkää asiasta yksityiskohtaiset tiedot.

2.3.   Liittyykö tuki lainoihin, jotka on maksettava takaisin viimeistään 12 kuukauden kuluessa siitä, kun viimeinen lainaerä on siirretty kyseiselle yritykselle?

3.   Muut seikat

3.1.   Voidaanko tukiohjelmasta myönnettävää tukea perustella vakavilla sosiaalisilla vaikeuksilla? Tarkentakaa.

...

...

3.2.   Onko tukiohjelmasta myönnettävällä tuella huomattavia kielteisiä heijastusvaikutuksia muihin valtioihin? Tarkentakaa.

...

...

3.3.   Millä perusteella katsotte, että tuki on rajattu välttämättömään (toisin sanoen määrään, joka tarvitaan yrityksen liiketoiminnan ylläpitämiseksi sen ajanjakson, jolle tuki on myönnetty? Aika ei saa olla kuutta kuukautta pidempi.)

...

...

3.4.   Sitoudutteko kuuden kuukauden kuluessa tuen myöntämisestä joko hyväksymään rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelman taikka vaatimaan tuensaajalta lainan ja riskipreemiota vastaavan tuen takaisinmaksua?

Ilmoittakaa pelastamistoimessa yhdelle yritykselle myönnettävän tuen sallittu enimmäismäärä: ...

...

3.5.   Esittäkää kaikki olennaiset tiedot kaikesta tuesta, jota voidaan myöntää pelastamistukeen oikeutetuille yrityksille samalla ajanjaksolla.

...

...

4.   Vuosikertomus

4.1   Sitoudutteko antamaan vähintään kerran vuodessa kertomuksen tukiohjelman täytäntöönpanosta? Kertomuksiin on sisällytettävä kaikki ne tiedot, jotka määritellään vakiomuotoisia kertomuksia koskevissa EFTAn valvontaviranomaisen ohjeissa.

4.2   Sitoudutteko sisällyttämään tällaiseen kertomukseen luettelon tuensaajayrityksistä ja ilmoittamaan niistä vähintään seuraavat tiedot:

5.   Muut tiedot

Tämä kohta on varattu muille tiedoille, joilla voi olla merkitystä, kun kyseisiä toimenpiteitä arvioidaan vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi myönnettävää tukea koskevien EFTAn valvontaviranomaisen valtiontukisuuntaviivojen mukaisesti.

OSA III.7.b

LISÄTIETOLOMAKE – TUKI VAIKEUKSISSA OLEVIEN YRITYSTEN PELASTAMISEKSI (YKSITTÄINEN TUKI)

Tätä lisätietolomaketta on käytettävä ilmoitettaessa yksittäisestä pelastamistuesta, joka kuuluu vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi myönnettävää tukea koskevien EFTAn valvontaviranomaisen valtiontukisuuntaviivojen soveltamisalaan (56).

1.   Tukikelpoisuus

1.1.   Onko kyse yrityksestä, jonka osakkaiden vastuu on rajattu ja joka on menettänyt yli puolet merkitystä omasta pääomastaan ja yli neljännes omasta pääomasta on menetetty viimeksi kuluneen 12 kuukauden aikana?

1.2.   Onko kyse yrityksestä, jonka osakkaiden vastuuta ei ole rajattu ja joka on menettänyt yli puolet tilinpäätöksen mukaisesta omasta pääomastaan ja yli neljännes omasta pääomasta on menetetty viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana?

1.3.   Täyttääkö yhtiö kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut edellytykset yhtiön asettamiselle yleistäytäntöönpanomenettelyyn maksukyvyttömyyden vuoksi?

Jos yhteenkin edellä esitetyistä kysymyksistä on vastattu myönteisesti, mukaan on liitettävä asian kannalta olennaiset asiakirjat (viimeisin tuloslaskelma ja tase tai tuomioistuimen päätös käynnistää kansallisen yhtiöoikeuden mukainen tutkimus yrityksestä).

Jos kaikkiin edellä esitettyihin kysymyksiin on vastattu kielteisesti, mukaan on liitettävä todisteet yrityksen vaikeuksista, jotta pelastamistuen tukikelpoisuusperusteiden täyttyminen voidaan osoittaa.

1.4.   Milloin yritys on perustettu? ...

1.5.   Mistä lähtien yritys on toiminut? ...

1.6.   Kuuluuko yritys johonkin yhtymään?

Jos kuuluu, yhtymästä on toimitettava täydelliset tiedot (organisaatiokaavio, josta käyvät ilmi yhtymän jäsenten väliset yhteydet sekä yksityiskohtaiset tiedot pääomasta ja äänioikeuksista) ja liitettävä mukaan todisteet siitä, että yritys itse on vaikeuksissa eivätkä vaikeudet johdu kustannusten mielivaltaisesta jakamisesta yhtymän sisällä ja että vaikeudet ovat niin vakavia, ettei yhtymä itse voi selvittää niitä.

1.7.   Onko yritys (tai yhtymä, johon se kuuluu) saanut aikaisemmin pelastamistukea?

Jos on, mukaan on liitettävä täydelliset tiedot asiasta (päivämäärä, summa, tarvittaessa viittaus EFTAn valvontaviranomaisen aikaisempaan päätökseen, jne.):

...

...

2.   Tukimuoto

2.1.   Myönnetäänkö tuki lainatakauksena tai lainoina? Mukaan on liitettävä jäljennökset olennaisista asiakirjoista.

2.2.   Jos vastaus on myönteinen, onko lainasta perittävä korko verrattavissa vakaassa taloudellisessa asemassa olevilta yrityksiltä perittävään korkoon ja EFTAn valvontaviranomaisen vahvistamaan viitekorkoon?

Esittäkää asiasta yksityiskohtaiset tiedot.

2.3.   Liittyykö tuki lainoihin, jotka on maksettava takaisin viimeistään 12 kuukauden kuluessa siitä, kun viimeinen lainaerä on siirretty kyseiselle yritykselle?

3.   Muut seikat

3.1.   Voidaanko tukea perustella vakavilla sosiaalisilla syillä? Tarkentakaa.

...

3.2.   Onko tuella huomattavia kielteisiä heijastusvaikutuksia muihin valtioihin? Tarkentakaa.

...

3.3.   Millä perusteella katsotte, että tuki on rajattu välttämättömään (toisin sanoen määrään, joka tarvitaan yrityksen liiketoiminnan ylläpitämiseksi sen ajanjakson, jolle tuki on myönnetty)? Perusteluna on esitettävä yrityksen seuraavan kuuden kuukauden rahoitussuunnitelma sekä sen vertailu toiminta- ja rahoituskustannuksiin kahdentoista viime kuukauden ajalta.

...

...

3.4.   Sitoudutteko toimittamaan EFTAn valvontaviranomaiselle kuuden kuukauden kuluessa pelastamistuen hyväksymisestä rakenneuudistussuunnitelman tai selvitystilasuunnitelman tai todisteet siitä, että laina on maksettu kokonaan takaisin ja/tai että takaus on lakkautettu?

4.   Muut tiedot

Tämä kohta on varattu muille tiedoille, joilla voi olla merkitystä, kun kyseisiä toimenpiteitä arvioidaan vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi myönnettävää tukea koskevien EFTAn valvontaviranomaisen valtiontukisuuntaviivojen mukaisesti.

OSA III.8.a

LISÄTIETOLOMAKE — TUKI VAIKEUKSISSA OLEVIEN YRITYSTEN RAKENNEUUDISTUKSEEN (TUKIOHJELMAT)

Tätä lisätietolomaketta on käytettävä ilmoitettaessa rakenneuudistustukiohjelmista, jotka kuuluvat vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi myönnettävää tukea koskevien EFTAn valvontaviranomaisen valtiontukisuuntaviivojen soveltamisalaan (57).

1.   Tukikelpoisuus

Rajoittuuko tukiohjelman soveltaminen yrityksiin, jotka täyttävät vähintään yhden seuraavista tukikelpoisuusperusteista?

1.1.1.   Onko kyse yrityksistä, jotka ovat menettäneet yli puolet merkitystä omasta pääomastaan ja yli neljännes omasta pääomasta on menetetty viimeksi kuluneen 12 kuukauden aikana?

1.1.2.   Onko kyse yrityksistä, joiden osakkaiden vastuuta ei ole rajattu ja jotka ovat menettäneet yli puolet tilinpäätöksen mukaisesta omasta pääomastaan ja yli neljännes omasta pääomasta on menetetty viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana?

1.1.3.   Täyttävätkö yritykset kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut edellytykset yritysten asettamiselle yleistäytäntöönpanomenettelyyn maksukyvyttömyyden vuoksi?

1.2.   Rajoittuuko tukiohjelma sellaisten pienten ja keskisuurten yritysten rakenneuudistukseen, jotka ovat Euroopan talousalueella annetun määritelmän mukaisia vaikeuksissa olevia pk-yrityksiä?

2.   Elinkelpoisuuden palauttaminen

Kohdeyritysten on pantava täytäntöön elinkelpoisuuden palauttava rakenneuudistussuunnitelma. Tarkasteluun olisi sisällyttävä vähintään seuraavat tiedot:

2.1.   Markkinaselvitykseen perustuvat markkinoiden kehitysoletukset.

2.2.   Analyysi tekijöistä, joiden takia yritys on joutunut vaikeuksiin.

2.3.   Yritykselle seuraaviksi vuosiksi ehdotettu toimintastrategia ja selvitys siitä, kuinka se parantaa yrityksen elinkelpoisuutta.

2.4.   Yksityiskohtainen kuvaus ja selostus suunnitelluista rakenneuudistustoimenpiteistä ja niistä aiheutuvat kustannukset.

2.5.   Toimenpiteiden toteuttamisaikataulu ja määräaika koko rakenneuudistussuunnitelman loppuunsaattamiselle.

2.6.   Tiedot yrityksen tuotantokapasiteetista ja erityisesti sen käytöstä ja mahdollisesta supistamisesta.

2.7.   Yksityiskohtainen kuvaus rakenneuudistuksen rahoitusjärjestelyistä, muun muassa seuraavista seikoista:

2.8.   Arvioidut tuloslaskelmat seuraavien viiden vuoden ajalta, arvioitu oman pääoman tuottoprosentti ja erilaisiin strategioihin perustuva herkkyysanalyysi.

2.9.   Rakenneuudistussuunnitelman laatijan nimi tai laatijoiden nimet ja laatimispäivä.

3.   Kilpailun kohtuuttoman vääristymisen välttäminen

Määrätäänkö tukiohjelmassa, että tuensaajayritykset eivät saa kasvattaa tuotantokapasiteettiaan rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanoaikana?

4.   Tuen rajaaminen välttämättömään

Kuvailkaa, kuinka tukiohjelmasta myönnettävän tuen rajaaminen välttämättömään aiotaan varmistaa.

5.   Tuen ainutkertaisuuden periaate (”One time, Last time”)

Sovelletaanko tuensaajayrityksiin periaatetta, jonka mukaan niille voidaan myöntää rakenneuudistustukea vain kerran kymmenessä vuodessa?

Kaikista tapauksista, joissa tätä periaatetta ei noudateta, on annettava erillinen ilmoitus.

6.   Tuen määrä

6.1.   Ilmoittakaa rakenneuudistukseen yhdelle yritykselle myönnettävän tuen sallittu enimmäismäärä: ...

6.2.   Esittäkää kaikki asian kannalta merkitykselliset tiedot kaikesta muusta tuesta, jota voidaan myöntää rakenneuudistustuen tukikelpoisuusperusteet täyttäville yrityksille.

...

7.   Vuosikertomus

7.1.   Sitoudutteko antamaan vähintään kerran vuodessa kertomuksen tukiohjelman täytäntöönpanosta? Kertomuksiin on sisällytettävä kaikki ne tiedot, jotka määritellään vakiomuotoisia kertomuksia koskevissa EFTAn valvontaviranomaisen ohjeissa.

7.2.   Sitoudutteko sisällyttämään kyseisiin kertomuksiin luettelon kaikista tuensaajayrityksistä ja antamaan kustakin yrityksestä vähintään seuraavat tiedot?

8.   Muut tiedot

Tämä kohta on varattu muille tiedoille, joilla voi olla merkitystä, kun kyseisiä toimenpiteitä arvioidaan vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi myönnettävää tukea koskevien EFTAn valvontaviranomaisen valtiontukisuuntaviivojen mukaisesti.

OSA III.8.b

LISÄTIETOLOMAKE — TUKI VAIKEUKSISSA OLEVIEN YRITYSTEN RAKENNEUUDISTUKSEEN (YKSITTÄINEN TUKI)

Tätä lisätietolomaketta on käytettävä ilmoitettaessa yksittäisestä rakenneuudistustuesta, joka kuuluu vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi myönnettävää tukea koskevien EFTAn valvontaviranomaisen valtiontukisuuntaviivojen soveltamisalaan (59).

1.   Tukikelpoisuus

1.1.   Onko kyse yrityksestä, jonka osakkaiden vastuu on rajattu ja joka on menettänyt yli puolet merkitystä omasta pääomastaan ja yli neljännes omasta pääomasta on menetetty viimeksi kuluneen 12 kuukauden aikana?

1.2.   Onko kyse yrityksestä, jonka osakkaiden vastuuta ei ole rajattu ja joka on menettänyt yli puolet tilinpäätöksen mukaisesta omasta pääomastaan ja yli neljännes omasta pääomasta on menetetty viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana?

1.3.   Täyttääkö yhtiö kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut edellytykset yhtiön asettamiselle yleistäytäntöönpanomenettelyyn maksukyvyttömyyden vuoksi?

Jos yhteenkin edellä esitetyistä kysymyksistä on vastattu myönteisesti, mukaan on liitettävä asian kannalta olennaiset asiakirjat (viimeisin tuloslaskelma ja tase tai tuomioistuimen päätös käynnistää kansallisen yhtiöoikeuden mukainen tutkimus yrityksestä).

Jos kaikkiin edellä esitettyihin kysymyksiin on vastattu kielteisesti, mukaan on liitettävä todisteet yrityksen vaikeuksista rakenneuudistustukikelpoisuuden osoittamiseksi.

1.4.   Milloin yritys on perustettu? ...

1.5.   Mistä lähtien yritys on toiminut? ...

1.6.   Kuuluuko yritys johonkin yhtymään?

Jos kuuluu, yhtymästä on toimitettava täydelliset tiedot (organisaatiokaavio, josta käyvät ilmi yhtymän jäsenten väliset yhteydet sekä yksityiskohtaiset tiedot pääomasta ja äänioikeuksista) ja liitettävä mukaan todisteet siitä, että yritys itse on vaikeuksissa eivätkä vaikeudet johdu kustannusten mielivaltaisesta jakamisesta yhtymän sisällä ja että vaikeudet ovat niin vakavia, ettei yhtymä itse voi selvittää niitä.

1.7.   Onko yritys (tai yhtymä, johon se kuuluu) saanut aikaisemmin rakenneuudistustukea?

Jos on, mukaan on liitettävä täydelliset tiedot asiasta (päivämäärä, summa, tarvittaessa viittaus EFTAn valvontaviranomaisen aikaisempaan päätökseen N:o xx/xx/KOL, jne.): ...

2.   Rakenneuudistussuunnitelma

Toimittakaa jäljennös selvityksestä, joka koskee kaikkia niitä markkinoita, joilla vaikeuksissa oleva yritys toimii, ja ilmoittakaa kyseisen selvityksen toteuttaja. Markkinaselvitykseen on sisällyttävä muun muassa seuraavat tiedot:

2.1.1.   Tarkka määritelmä tuote- ja maantieteellisistä markkinoista.

2.1.2.   Yrityksen tärkeimpien kilpailijoiden nimet ja niiden markkinaosuudet tapauksesta riippuen maailman, Euroopan talousalueen tai kotimaan markkinoilla.

2.1.3.   Yrityksen markkinaosuuden kehittyminen viime vuosina.

2.1.4.   Arvio Euroopan talousalueen kokonaistuotantokapasiteetista suhteessa kysyntään ja päätelmä ylikapasiteetin mahdollisesta esiintymisestä markkinoilla.

2.1.5.   Kysynnän, markkinoiden kokonaiskapasiteetin ja markkinahintojen kehitysnäkymät Euroopan talousalueella seuraavien viiden vuoden aikana.

Liittäkää ilmoitukseen rakenneuudistussuunnitelma. Tarkasteluun olisi sisällyttävä vähintään seuraavat tiedot:

2.2.1.   Markkinaselvitykseen perustuvat markkinoiden kehitysoletukset.

2.2.2.   Analyysi tekijöistä, joiden takia yritys on joutunut vaikeuksiin.

2.2.3.   Yritykselle seuraaviksi vuosiksi ehdotettu toimintastrategia ja selvitys siitä, kuinka se parantaa yrityksen elinkelpoisuutta.

2.2.4.   Yksityiskohtainen kuvaus ja selostus suunnitelluista rakenneuudistustoimenpiteistä ja niistä aiheutuvat kustannukset.

2.2.5.   Toimenpiteiden toteuttamisaikataulu ja määräaika koko rakenneuudistussuunnitelman loppuunsaattamiselle.

2.2.6.   Tiedot yrityksen tuotantokapasiteetista ja erityisesti sen käytöstä ja mahdollisesta supistamisesta.

2.2.7.   Yksityiskohtainen kuvaus rakenneuudistuksen rahoitusjärjestelyistä, muun muassa seuraavista seikoista:

2.2.8.   Arvioidut tuloslaskelmat seuraavien viiden vuoden ajalta, arvioitu oman pääoman tuottoprosentti ja erilaisiin strategioihin perustuva herkkyysanalyysi.

2.2.9.   Rakenneuudistussuunnitelman laatijan nimi tai laatijoiden nimet ja laatimispäivä.

2.3.   Ehdotetut vastasuoritteet kilpailun vääristymien lieventämiseksi Euroopan talousalueella.

2.4.   Antakaa kaikki asian kannalta merkitykselliset tiedot rakenneuudistustukea saavalle yritykselle rakenneuudistusjakson päättymiseen saakka mahdollisesti myönnettävästä tuesta riippumatta siitä, myönnetäänkö tuki tukiohjelmasta vai ei.

3.   Muut tiedot

Tämä kohta on varattu muille tiedoille, joilla voi olla merkitystä, kun kyseisiä toimenpiteitä arvioidaan vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi myönnettävää tukea koskevien EFTAn valvontaviranomaisen valtiontukisuuntaviivojen mukaisesti.

OSA III.9

LISÄTIETOLOMAKE — ELOKUVIEN JA AUDIOVISUAALISTEN TEOSTEN HYVÄKSI TOTEUTETTAVAT TUKIOHJELMAT

Tätä lisätietolomaketta on käytettävä elokuviin ja muihin audiovisuaalisiin teoksiin liittyvissä ilmoituksissa (60).

1.   Tukijärjestelmä

1.1.   Tuen tarkoitusta ja soveltamisalaa on kuvattava mahdollisimman tarkasti tarvittaessa erikseen jokaisen toimen osalta.

1.2.   Onko tarkoituksena tukea suoraan kulttuuriteoksen tuotantoa (elokuva- tai televisioalalla)?

1.3.   Millä tavoin tuen käyttö kulttuuritarkoituksiin on tarkoitus varmistaa?

...

...

1.4.   Tuetaanko samalla teollisia investointeja?

2.   Tukikelpoisuusedellytykset

2.1.   Mitkä ovat suunniteltujen tukien tukikelpoisuusedellytykset?: ...

Tuensaajat

2.2.1.   Erotellaanko tukiohjelmassa erityisiä tuensaajaryhmiä (esimerkiksi luonnolliset henkilöt/oikeushenkilöt, epäitsenäiset/itsenäiset tuottajat/yleisradiotoiminnan harjoittajat, jne.)?

...

2.2.2.   Erotellaanko tukiohjelmassa kansalaisuuden tai asuinpaikan perusteella?

...

2.2.3.   Jos tuensaajat ovat asettumassa ETA-valtion alueelle, onko niiden täytettävä muitakin edellytyksiä kuin hankkia asianajotoimisto itseään edustamaan? Huomionarvoista on, että asettautumisedellytykset on määriteltävä ETA-valtion koko alueen eikä jonkin osa-alueen mukaan.

...

2.2.4.   Jos kyseisessä tuessa on verotuksellinen osatekijä, onko tuensaajan täytettävä muita velvoitteita tai edellytyksiä sen lisäksi, että sillä on oltava verotettavaa tuloa kyseisen ETA-valtion alueella?

...

3.   Alueellistaminen

3.1.   Liittyykö tukeen jonkinlainen velvoite käyttää rahavaroja ETA-valtion alueella yleensä tai jollakin sen maantieteellisellä osa-alueella.

...

3.2.   Onko tukikelpoisuuden edellytyksenä alueellistamisen vähimmäistason noudattaminen?

3.3.   Määritelläänkö alueellistamisvaatimukset suhteessa elokuvan kokonaisbudjettiin vai tuen määrään?

3.4.   Sovelletaanko alueellistamisvaatimusta joihinkin erityisiin budjettikohtiin?

3.5.   Voidaanko tuen absoluuttista kokonaismäärää mukauttaa suhteessa alueella toteutuneisiin menoihin?

3.6.   Onko tuen intensiteetti suoraan suhteessa alueellistamisen tosiasialliseen tasoon?

3.7.   Voidaanko tukea mukauttaa suhteessa vaadittuun alueellistamistasoon?

4.   Tukikelpoiset kustannukset

4.1.   Mitä kustannuksia voidaan ottaa huomioon tuen määrää laskettaessa: ...

4.2.   Liittyvätkö tukikelpoiset kustannukset suoraan elokuvateoksen tai audiovisuaalisen teoksen tekemiseen?

5.   Tuen intensiteetti

5.1.   Voiko tuen intensiteetti ohjelmassa nousta yli 50 prosenttiin tuotantobudjetista, jos elokuva määritellään pienellä budjetilla toteutetuksi vaikeaksi elokuvaksi?

...

5.2.   Jos näin on, millaisiin elokuvaluokkiin tätä määritelmää voidaan soveltaa?

...

5.3.   Voiko tuki kasautua muiden tukiohjelmien tai tuen myöntämisen perusteena olevien säännösten kanssa? Tarvittaessa on tarkennettava, millaisia säännöksiä on tällaisen kasautumisen estämiseksi ja sen varmistamiseksi, että tuen sallittu enimmäisintensiteetti ei ylity tuen kasautuessa.

...

6.   Tukien soveltuvuus yhteismarkkinoille

6.1.   On esitettävä asianmukaiset perustelut sille, että tuki soveltuu yhteismarkkinoille tietyistä elokuviin ja muihin audiovisuaalisiin teoksiin liittyvistä oikeudellisista näkökohdista annetussa komission tiedonannossa esitettyjen periaatteiden mukaisesti.

...

...

7.   Muut tiedot

Esittäkää kaikki muut tiedot, jotka katsotte olennaisiksi arvioitaessa asianomaisia toimenpiteitä tietyistä elokuviin ja muihin audiovisuaalisiin teoksiin liittyvistä oikeudellisista näkökohdista annetun komission tiedonannon mukaisesti.

OSA III.10

LISÄTIETOLOMAKE — YMPÄRISTÖNSUOJELUTUKI

Tätä lisätietolomaketta on käytettävä ilmoitettaessa tuesta, joka kuuluu ympäristönsuojeluun myönnettävää tukea koskevien EFTAn valvontaviranomaisen valtiontukisuuntaviivojen soveltamisalaan (61).

1.   Tuen tavoite

1.1.   Mitkä ovat toimenpiteen ympäristönsuojelulliset tavoitteet? Kutakin ohjelmaosaa on kuvattava yksityiskohtaisesti.

...

...

Jos kyseistä toimenpidettä on jo sovellettu aikaisemmin, millaisia tuloksia sillä on saavutettu ympäristönsuojelun kannalta?

...

...

1.2.   Jos toimenpide on uusi, mitä tuloksia sillä on tarkoitus saavuttaa ympäristöalalla ja missä ajassa?

...

...

2.   Investointituki, jonka tavoitteena on uusiin normeihin sopeutuminen tai nykyisten normien ylittyminen

Tuki, jonka tavoitteena on yhteisön uusiin normeihin sopeutuminen

2.1.1.   Onko tuen tavoitteena saavuttaa tuen ilmoitusajankohtana jo voimassa olleet yhteisön normit?

Jos on, mitkä yhteisön normit ovat kyseessä?

...

...

Ilmoittakaa päivämäärä, jona toimivaltaiset ETA:n toimielimet hyväksyivät normit muodollisesti: ...

Vahvistakaa, ettei tukea myönnetä suurille yrityksille jo hyväksyttyjen muttei vielä voimassa olevien yhteisön normien saavuttamiseksi:

Jos yhteisön normit vahvistetaan direktiivissä, milloin ne on viimeistään saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä?

...

2.1.2.   Mitkä ovat tukikelpoiset kustannukset?

...

...

Kuinka varmistetaan, että tukikelpoiset kustannukset ovat ainoastaan ylimääräisiä kustannuksia, joita tarvitaan ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi, ja kuinka otetaan huomioon investointiajan ensimmäisen viiden vuoden kustannussäästöt?

...

...

Missä määrin huomioon on otettu kapasiteetin lisäyksestä ja ylimääräisistä oheistuotteista mahdollisesti aiheutuneet edut?

...

...

2.1.3.   Mikä on tuen enimmäisintensiteetti suunnitellun tuen bruttomääränä ilmaistuna? ...

Valtiontuet, joiden tarkoituksena on yhteisön normien ylittyminen tai joiden myöntämistä suunnitellaan yhteisön normien puuttuessa.

...

2.2.1.   Jos yhteisön normit on annettu, kuvatkaa niitä:

...

Jos yhteisön normeja ei ole annettu, onko olemassa kansallisia normeja?

Jos on, liittäkää mukaan jäljennökset asianomaisista teksteistä.

Vahvistakaa, että yritykselle voidaan myöntää tukea sen toiminnan saattamiseen sellaisten kansallisten normien mukaiseksi, jotka ovat yhteisön normeja tiukempia tai jotka on annettu yhteisön normien puuttuessa, ainoastaan jos kyseinen yritys on alkanut noudattaa kyseisiä kansallisia normeja niiden edellyttämästä ajankohdasta alkaen:

...

Esimerkkejä tukikelpoisista investoinneista: ...

Jos kansallisia normeja on annettu, ovatko ne yhteisön normeja tiukemmat?

Jos sisältyy, esittäkää tarkempia tietoja: ...

2.2.2.   Mitkä ovat tukikelpoiset kustannukset?: ...

Millä tavalla varmistetaan, että tukikelpoiset kustannukset ovat ainoastaan ylimääräisiä kustannuksia, joita tarvitaan ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi, ja kuinka otetaan huomioon investointiajan ensimmäisen viiden vuoden kustannussäästöt?

...

...

Missä määrin huomioon on otettu kapasiteetin mahdollisesta lisäyksestä ja ylimääräisistä oheistuotteista aiheutuneet edut?

...

...

2.2.3.   Mikä on suunnitellun toimenpiteen bruttomääräinen enimmäisintensiteetti: ...

Mikä on suunnitellun toimenpiteen vakiomääräinen bruttomääräinen enimmäisintensiteetti?: ...

Myönnetäänkö tukiohjelmassa lisätukea yrityksille, jotka sijaitsevat alueellisia valtiontukia saavilla alueilla?

Minkälaista lisätukea aiotaan myöntää? ...

Myönnetäänkö ohjelmassa lisätukea pk-yrityksille?

Missä määrin ja miten? ...

...

Voiko lisätuki kasautua tukialueilla sijaitsevien yritysten saaman lisätuen kanssa?

Jos voi, asiaa koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä on kuvattava: ...

...

3.   Energia-alan investointituki

Energiansäästöön tähtäävien investointien tukeminen

3.1.1.   Millaiseen energiansäästöön tapauskohtaisen tuen tai tukiohjelman odotetaan johtavan?

...

Arvioiko riippumaton asiantuntija odotettujen säästöjen määrän? Esimerkkejä tukikelpoisista investoinneista.

...

...

3.1.2.   Miten hiilidioksidipäästöjen odotetaan vähenevän tapauskohtaisen tuen tai tukiohjelman vuoksi?

...

3.1.3.   Mitkä ovat tukikelpoiset kustannukset? ...

Millä tavalla varmistetaan, että tukikelpoiset kustannukset ovat ainoastaan ylimääräisiä kustannuksia, joita tarvitaan ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi, ja kuinka otetaan huomioon investointiajan ensimmäisen viiden vuoden kustannussäästöt?

...

...

Missä määrin huomioon on otettu kapasiteetin mahdollisesta lisäyksestä ja ylimääräisistä oheistuotteista aiheutuneet edut?

...

...

Mikä on suunnitellun tuen bruttomääräinen enimmäisintensiteetti? ...

Myönnetäänkö hankkeessa lisätukea yrityksille, jotka sijaitsevat alueellisten valtiontukiohjelmien kohdealueilla?

Minkälaista lisätukea aiotaan myöntää?...

Myönnetäänkö suunnitellussa ohjelmassa lisätukea pk-yrityksille?

Minkälaista lisätukea aiotaan myöntää? ...

Voiko lisätuki kasautua tukialueilla sijaitsevien yritysten mahdollisesti saaman lisätuen kanssa?

Jos voi, millaisin edellytyksin? ...

Sähkön ja lämmön yhteistuotannon tukeminen

3.2.1.   Mitä primaarienergialähdettä käytetään tuotantoprosessissa?

...

3.2.2.   Mitä hyötyä kyseisestä toimenpiteestä on ympäristön kannalta?

...

Jos energian muuntamisen hyötysuhde on poikkeuksellisen korkea, verrannollinen keskiarvo on esitettävä.

...

Mikä on energian muuntamisen vähimmäishyötysuhde tukikelpoisissa lämmön ja sähkön yhteistuotantolaitoksissa?

...

Jos energiankulutus vähenee toimenpiteen vuoksi, niin missä suhteessa?

...

Onko riippumaton asiantuntija laatinut määräykset?

...

Missä mielessä ja missä määrin tuotantoprosessi on ympäristön kannalta vähemmän haitallinen vai vähenevätkö haitat lainkaan?

...

3.2.3.   Mitkä ovat tukikelpoiset kustannukset? ...

Kuinka suuret investointikustannukset aiheutuisivat sähkön (tai lämmön) tuotantoyksiköstä, jolla olisi sama kapasiteetti tehokkaan energiantuotannon kannalta?

...

Missä määrin lämmön myynnillä (jos laitoksen päätarkoitus on energiantuotanto) tai sähkön myynnillä (jos päätarkoituksena on sähköntuotanto) voidaan vähentää korkeampia investointikustannuksia?

...

Jos tarkoituksena on korvata jokin nykyinen laitos, saadaanko kapasiteetin lisäyksestä tai kustannussäästöistä etua?

...

Kuinka nämä edut lasketaan?

...

3.2.4.   Mikä on suunnitellun tuen bruttomääräinen enimmäisintensiteetti? ...

Mikä on tuen vakiomääräinen bruttomääräinen enimmäisintensiteetti? ...

Myönnetäänkö suunnitellussa ohjelmassa lisätukea tukialueilla sijaitseville yrityksille?

Minkälaista lisätukea aiotaan myöntää? ...

Onko pk-yrityksille tarkoitus myöntää lisätukea?

Missä määrin ja miten: ...

Voiko lisätuki kasautua tukialueilla sijaitsevien yritysten saaman lisätuen kanssa?

Jos voi, millaisin edellytyksin? ...

Uusiutuvan energian investointituet

3.3.1.   Mitkä energiamuodot ovat kyseessä?

...

Jos investoinneilla on tarkoitus tuottaa energiaa kokonaiselle yhteisölle, kyseisen yhteisön rajoja ja käytettyjä energiamuotoja on kuvattava.

...

3.3.2.   Mitkä ovat tukikelpoiset kustannukset? ...

Kuinka suuret investointikustannukset aiheutuisivat sähkön tuotantoyksiköstä, jolla olisi sama kapasiteetti tehokkaan energiantuotannon kannalta?

...

3.3.3.   Mikä on suunnitellun tuen bruttomääräinen enimmäisintensiteetti? ...

Jos tuella voidaan kattaa kaikki tukikelpoiset kustannukset, miksi tällainen tukitaso on välttämätön?

...

Kuinka tuotettua energiaa myytäisiin, minkä jakelijoiden kautta ja millä hinnoin samankaltaisissa olosuhteissa?

...

Myönnetäänkö suunnitellussa tukiohjelmassa lisätukea yrityksille, jotka sijaitsevat alueellisia valtiontukia saavilla alueilla?

Jos näin on, kuinka paljon lisätukea myönnetään? ...

Onko pk-yrityksille tarkoitus myöntää lisätukea?

Missä määrin ja miten? ...

Voiko lisätuki kasautua tukialueilla sijaitsevien yritysten saaman lisätuen kanssa?

Jos voi, millaisin edellytyksin? ...

Voiko ilmoitettu investointituki kasautua muiden ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen valtiontukien tai Euroopan yhteisön ohjelmiin osallistumista varten EFTA-valtioille myönnetyn muun rahoituksen kanssa?

Jos voi, on annettava sitoumus noudattaa ympäristönsuojeluun myönnettävästä valtiontuesta annetuissa suuntaviivoissa vahvistettuja tuen enimmäisintensiteettejä. Jos tarkoituksena on myöntää tukea eri tarkoituksiin samojen tukikelpoisten kustannusten perusteella, on sitouduttava noudattamaan suotuisinta tuen enimmäismäärää: ...

4.   Saastuneiden teollisuusalueiden puhdistamiseen tarkoitettu tuki

4.1.   Mikä alue (alueen kuvaus) ja minkä luonteinen saastuminen ovat kyseessä?

Onko riippumaton asiantuntija arvioinut saastumisen luonnetta ja laajuutta sekä ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvaa riskiä?

Mitä alueita on arvioitu? Mukaan on liitettävä jäljennökset raporteista.

4.2.   Jos kyseessä on tapauskohtainen tuki, seuraaviin kysymyksiin on vastattava:

Onko alue nykyään julkisessa vai yksityisessä omistuksessa?

...

Jos alue on nykyään julkisessa omistuksessa, hankkiko julkishallinto sen kunnostus- tai puhdistustoimia varten?

Onko selvitetty, kuka on vastuussa alueen saastumisesta?

Jos ei ole, kuvatkaa lyhyesti poikkeuksellisia olosuhteita, joiden vuoksi saastuttaja ei ole vastuussa.

...

Onko riippumaton asiantuntija arvioinut saastuneen alueen arvon (ennen puhdistusta)?

Mikä on alueen markkina-arvo ennen puhdistusta?

...

Mitkä ovat arvioidut puhdistuskustannukset? ...

Mitkä ovat julkisten viranomaisten tekemiin maa-alueita ja rakennuksia koskeviin kauppoihin sisältyviä tukia käsittelevissä EFTAn valvontaviranomaisen suuntaviivoissa tarkoitetut hankintakustannukset?

...

Onko riippumaton asiantuntija arvioinut alueen arvon puhdistuksen jälkeen?

Mikä on puhdistetun alueen arvioitu markkina-arvo?

...

Aikooko julkishallinto myydä maa-alueen kolmen vuoden sisällä hankintapäivästä?

...

Mihin maa-aluetta käytetään puhdistuksen jälkeen?

...

Mikä on suunnitellun tuen laajuus?

...

Mikä on suunnitellun tuen bruttomääräinen enimmäisintensiteetti?

...

4.3.   Jos kyseessä on tukiohjelma, on selvitettävä seuraavat:

Mikä on suunnitellun tuen laajuus?

...

Mikä on suunnitellun tuen bruttomääräinen enimmäisintensiteetti? ...

Onko samankaltaisia tukiohjelmia käytetty muiden saastuneiden alueiden puhdistuksen rahoitukseen Suomessa? Kuinka monta aluetta on puhdistettu samanlaisten ohjelmien tuella ja kuinka paljon rahoitusta näille ohjelmille on myönnetty?

...

...

5.   Yrityksen uudelleensijoitustuki

5.1.   Missä uudelleensijoitustuen saajaksi suunniteltu yritys sijaitsee?

...

Jos yritys sijaitsee Natura 2000 -alueella, minkä säädöksen perusteella se on tukikelpoinen?

...

5.2.   Miksi yritys uudelleensijoitetaan?

...

Kuvatkaa perusteellisesti ympäristöllisiä, sosiaalisia tai kansanterveyteen liittyviä olosuhteita, joiden vuoksi uudelleensijoittaminen on tarpeen. Onko yrityksen omistaja vastuussa saastumisesta/ympäristöongelmasta (kansallisen tai Euroopan talousalueen lainsäädännön nojalla)?

...

...

5.3.   Onko yrityksen uudelleensijoituksesta tehty hallinnollinen tai oikeudellinen päätös?

Jos on, liittäkää mukaan jäljennös asiaa koskevasta päätöksestä.

Vahvistakaa, että tuensaajayrityksen on noudatettava tiukimpia uudella toimialueellaan sovellettavia ympäristönormeja.

5.4.   Minkälaista voittoa yritys voi odottaa saavansa vanhojen maa-alueiden tai laitosten myynnistä, pakkolunastuksesta tai vuokraamisesta?

...

5.5.   Minkälaisia kustannuksia voidaan olettaa aiheutuvan uudesta laitoksesta, jolla on sama tuotantokapasiteetti kuin vanhalla laitoksella?

...

Aiheutuuko uudelleensijoituksesta seuraamuksia, jos maa-alueen tai rakennusten vuokrasopimus joudutaan purkamaan?

...

Aiheutuuko uuden teknologian käytöstä etua uudelleensijoituksen jälkeen?

...

Aiheutuuko uudelleensijoituksen jälkeen laitosten tehokkaammasta hyödyntämisestä kirjanpidollista arvonnousua?

...

Mikä on suunnitellun tuen bruttomääräinen enimmäisintensiteetti? ...

6.   Pk-yrityksille ympäristöalan neuvontapalveluihin myönnettävä tuki

6.1.   Ketkä ovat mahdollisia tuensaajia?

...

Täyttävätkö ne Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 liitteessä I olevat kaikki edellytykset (62)?

6.2.   Ovatko neuvontapalvelujen tarjoajina ulkopuoliset yritykset?

Onko ulkopuolisilla yrityksillä taloudellisia siteitä tuensaajayrityksiin?

Minkälaisia neuvontapalveluita on tarkoitus tarjota:

...

7.   Jätehuoltoon ja energiansäästöön myönnettävä toimintatuki

7.1.   Mitkä ovat ylimääräiset tuotantokustannukset ja kuinka suuren osuuden niistä tuki kattaa?

...

Jos tuki laskee vähitellen, yksityiskohtaiset säännöt on esitettävä.

...

7.2.   Kuinka kauan ilmoitettua tukiohjelmaa aiotaan soveltaa?

...

7.3.   Jätehuollon edistämiseen tarkoitettua tukea koskevia erityiskysymyksiä:

Kuinka varmistetaan, että tarjotun palvelun rahoituskustannukset ovat suhteessa tuotettuun jätemäärään ja/tai käsittelykustannuksiin?

...

Jos kyseessä on teollisuuden jätehuollon tuki, onko asiasta annettu ETA:n säännöksiä?

Jos on, niitä on kuvattava: ...

Onko ETA:n säännösten puuttuessa annettu kansalliset säännökset?

Jos on, niitä on kuvattava: ...

Ovatko kansalliset säännökset ETA:n säännöksiä tiukemmat?

Jos on, niitä on kuvattava: ...

8.   Verohuojennuksina tai verovapautuksina myönnettävät toimintatuet

Uuden veron käyttöönotto

8.1.1.   EFTA-valtion myöntämät verovapautukset johtavat yhteisön lainsäädännössä asetetun vähimmäisverokannan alittumiseen.

Mitä veroa verohuojennus tai -vapautus koskee?

...

Kuinka veron määrääminen vaikuttaa ympäristönsuojeluun?

...

Minkälaisia välittömiä vaikutuksia verolla on ollut tai odotetaan olevan?

...

...

Miksi on tarpeen soveltaa yhteisön lainsäädännössä asetetun vähimmäisverokannan alittavaa verokantaa?

...

Esiintyykö verohuojennuksista hyötyvillä toimialoilla huomattavaa Euroopan talousalueen sisäistä ja/tai kansainvälistä kilpailua?

...

Kuinka moni yritys voi hyötyä tästä toimenpiteestä?

...

Joutuvatko nämä yritykset maksamaan muita ympäristönsuojeluun liittyviä maksuja?

...

8.1.2.   EFTA-valtion myöntämät verohuojennukset johtavat yhteisön lainsäädännössä asetetun vähimmäisverokannan alittumiseen.

Mitä veroa verohuojennus tai -vapautus koskee?

...

Kuinka veron määrääminen vaikuttaa ympäristönsuojeluun?

...

Minkälaisia välittömiä vaikutuksia verolla on ollut tai odotetaan olevan?

...

...

Onko poikkeusten edellytyksenä tuensaajayritysten ja EFTA-valtion välisten sopimusten tekeminen tavoitteena parantaa ympäristönsuojelua?

Millaisia nämä sopimukset ovat?

...

Voidaanko sopimuksia tehdä kaikilla talouden aloilla, jotka voivat hyötyä verotoimenpiteestä?

...

Jos sopimuksen tekeminen on vapaaehtoista eikä edellytyksenä veroetuuden saamiseksi, kuinka moni veroetuudesta hyötyvä tekee (tai kuinka monen odotetaan tekevän) sopimuksen? ...

Kuka varmistaa yritysten tekemien sopimusten valvonnan?

...

Millaisia seuraamuksia on määrätty, jos sopimukseen sisältyviä velvoitteita ei noudateta?

...

Mukaan on liitettävä jäljennös tällaisista sopimuksista tai kuvattava niitä yksityiskohtaisesti.

Jos kansallisilla säännöksillä on sama vaikutus kuin edellä mainituilla sopimuksilla, niistä on liitettävä mukaan jäljennös.

Jos yritykset ja EFTA-valtiot eivät tee sopimuksia, mikä on yritysten tosiasiallisesti maksama verokanta verohuojennuksen jälkeen ja kuinka paljon tämä kanta eroaa yhteisön lainsäädännössä asetetusta vähimmäisverokannasta?

...

8.1.3.   Yhteisön veron puuttuessa käyttöön otettuun uuteen veroon sovellettava poikkeus

Onko poikkeusten edellytyksenä yritysten ja EFTA-valtion välisten vapaaehtoisten tai pakollisten sopimusten tekemisen tavoitteena ympäristönsuojelun tason parantaminen?

Millaisia tällaiset sopimukset ovat?

...

Voidaanko niitä tehdä kaikilla talouden aloilla, jotka voivat hyötyä verotoimenpiteestä?

Jos sopimuksen tekeminen on vapaaehtoista eikä edellytyksenä veroetuuden saamiseksi, kuinka moni veroetuudesta hyötyvä tekee sopimuksen?

...

Kuka varmistaa yritysten tekemien sitoumusten noudattamisen?

...

Millaisia seuraamuksia sovelletaan, jos sopimukseen sisältyviä sitoumuksia ei noudateta?

...

Mukaan on liitettävä mahdollisuuksien mukaan jäljennös sopimusluonnoksista tai kuvattava niiden sisältöä.

Jos on annettu kansallisia säännöksiä, joilla on sama vaikutus kuin edellä mainituilla sopimuksilla, niistä on liitettävä mukaan jäljennös.

Jos yritykset ja EFTA-valtiot eivät tee sopimuksia, mikä on yritysten tosiasiallisesti maksama verokanta verohuojennuksen jälkeen ja kuinka paljon tämä kanta eroaa yleisestä kansallisesta verokannasta?

...

Esittäkää luvut, joiden perusteella EFTAn valvontaviranomainen voi arvioida tosiasiallisesti maksetun veron osuutta.

...

Kuinka kauan suunniteltua ilmoitettua tukiohjelmaa aiotaan soveltaa?

...

8.1.4.   Nykyisiin veroihin sovellettavat poikkeukset

Mikä on toimenpiteen kohteena olevan veron ympäristövaikutus?

...

Milloin vero otettiin käyttöön? ...

Ketkä ovat edunsaajina?

...

Tehtiinkö päätös myöntää verohuojennus tämän ilmoituksen kohteena oleville edunsaajille huomattavan veronkorotuksen yhteydessä?

Jos tehtiin, asianomaisen verokannan kehitys absoluuttisesti mitattuna on esitettävä.

...

...

Onko taloudellisten olosuhteiden merkittävä muutos tehnyt poikkeukset tarpeellisiksi?

Kuvatkaa muutosta: ...

...

Koskeeko tämä muutos yhtä EFTA-valtiota vai niitä kaikkia?

...

Mikä osuus maksujen noususta johtuu taloudellisten olosuhteiden muutoksesta?

...

Kuinka kauan suunniteltua ilmoitettua tukiohjelmaa aiotaan soveltaa?

...

8.1.5.   Verovapautus on tarpeen energiantuotannon nykyaikaistamiseksi, jotta päästäisiin parempaan energiatehokkuuteen.

Mitä perinteisiä energialähteitä energiantuotannossa käytetään?

...

Mikä on energiatehokkuuden ero perinteisiin tuotantomenetelmiin verrattuna?

...

Mitä lisäkustannuksia suunnitellusta tuotannosta on?

...

9.   Uusiutuvan energian hyväksi myönnettävät toimintatuet

9.1.   Mitkä energialuokat ovat kyseessä?

...

9.2.   Tuet uusiutuvan energian tuotantokustannusten ja tällaisen energian markkinahinnan välisen erotuksen korvaamiseksi

Ovatko kyseessä uudet laitokset?  Kyllä  Ei

Mitkä ovat kunkin uusiutuvan energialähteen keskimääräiset tuotantokustannukset ja erotus keskimääräiseen markkinahintaan?

...

Tarkkaa tukimekanismia ja erityisesti tuen määrän laskentamenetelmää on kuvattava

...

Kuinka kauan laitoksista arvioidaan tehtävän poistoja?

...

On osoitettava, ettei tuen nykyarvo ylitä kokonaisinvestointikustannusten nykyarvoa tukea saavan voimalaitoksen tai voimalaitostyypin osalta

...

Jos tukea aiotaan myöntää usean vuoden ajan, minkälaiset yksityiskohtaiset säännöt on annettu tuotantokustannusten ja markkinahintojen tarkistamiseksi?

...

Voivatko uusiutuvan energian tuotantolaitokset saada myös investointitukea?

Jos tuetaan, kuinka paljon? ...

Kuinka investointituki otetaan huomioon toimintatuen tarpeesta päätettäessä?

...

Tuetaanko pääoman tuottoa?

Jos tuetaan, kuinka paljon? Miksi tätä pidetään tarpeellisena? Voidaanko tuella kattaa biomassa-alalla muutakin kuin investoinnit?

...

...

9.3.   Markkinamekanismien muodossa myönnetyt tuet

Ovatko kyseessä uudet laitokset?  Kyllä  Ei

Mitkä ovat kyseisen uusiutuvan energian keskimääräiset tuotantokustannukset ja erotus energian keskimääräiseen markkinahintaan?

...

Kuinka mekanismi toimii?

...

Kuinka varmistetaan, etteivät uusiutuvan energian tuottajat luovu pyrkimyksistään parantaa kilpailukykyään tämän mekanismin vuoksi?

...

Kuinka sähkön tuonti ja vienti otetaan mekanismissa huomioon?

...

Jos kyseessä ovat vihreät sertifikaatit, puuttuuko EFTA-valtio suoraan tai epäsuorasti hinnanmuodostukseen?

...

Voiko EFTA-valtio halutessaan tuoda uusia sertifikaatteja markkinoille tai ostaa niitä?

Täytyykö järjestelmässä maksaa jonkin velvoitteen täyttämättömyydestä?

Jos täytyy, kuinka tämä maksu kerätään, sitä hallinnoidaan ja se käytetään?

...

...

Kuinka valvotaan, etteivät järjestelmään osallistuvat yritykset saa ylisuuria korvauksia?

...

...

9.4.   Vältettyjen ulkoisten kustannusten perusteella laskettava toimintatuki

Ovatko kyseessä uudet laitokset?  Kyllä  Ei

Kuinka vältetyt ulkoiset kustannukset on laskettu ja kuka tämän laskutoimituksen on tehnyt? On esitettävä perusteltu ja määrällinen vertaileva kustannusanalyysi sekä arvio kilpailevien energiantuottajien ulkoisista kustannuksista

...

...

Mikä on tuen enimmäismäärä kilowattituntia kohden? ...

Kuinka varmistetaan, että vaihtoehtoa 1 soveltamalla saadun tuen ylittävä osa tuesta tosiasiallisesti uudelleensijoitetaan alalle tai uusiutuviin energialähteisiin?

...

10.   Lämmön ja sähkön yhteistuotannon toimintatuki

10.1.   Mitä primaarienergialähdettä käytetään tuotantoprosessissa?

...

Mitä etua suunnitellusta toimenpiteestä on ympäristön kannalta?

...

Jos energian muuntamisen hyötysuhde on poikkeuksellisen korkea, mikä on verrannollinen keskiarvo?

...

Mikä on energian muuntamisen vähimmäishyötysuhde tukikelpoisissa lämmön ja sähkön yhteistuotantolaitoksissa?

...

Missä määrin, jos lainkaan, toimenpiteellä voidaan pienentää energiankulutusta?

...

Onko riippumaton asiantuntija arvioinut toimenpiteet?

...

Missä mielessä ja missä määrin tuotantoprosessi on ympäristön kannalta vähemmän haitallinen vai vähenevätkö haitat lainkaan?

...

Mitkä ovat suunnitellun tuen yksityiskohtaiset säännöt?

...

Mitkä ovat tuotetun energian keskimääräiset tuotantokustannukset ja keskimääräinen markkinahinta?

...

Mikä on perinteisen energiayksikön keskimääräinen markkinahinta?

...

Mitkä ovat lämmöntuotannon mahdolliset edut lämmön ja sähkön yhteistuotannon käytössä teollisuudessa?

...

Jos tukea aiotaan myöntää usean vuoden ajan, millaisin edellytyksin tuotantokustannuksia ja markkinahintoja tarkistetaan?

...

11.   Muut tiedot

Esittäkää kaikki muut tiedot, jotka katsotte olennaisiksi arvioitaessa asianomaisia toimenpiteitä ympäristönsuojeluun myönnettävää tukea koskevien EFTAn valvontaviranomaisen valtiontukisuuntaviivojen mukaisesti.

OSA III.11

LISÄTIETOLOMAKE — RISKIPÄÄOMAN RAHOITTAMISEEN MYÖNNETTÄVÄ TUKI

Tätä lisätietolomaketta on käytettävä ilmoitettaessa tukiohjelmista, jotka kuuluvat valtiontukea ja riskipääomaa koskevien EFTAn valvontaviranomaisen valtiontukisuuntaviivojen soveltamisalaan (63). Jos kyseinen ohjelma kuuluu muiden suuntaviivojen soveltamisalaan, tämän lomakkeen sijaan on käytettävä kyseisiin suuntaviivoihin liittyvää vakioilmoituslomaketta.

1.   Tuensaaja

Keneen/keihin tukiohjelmaa sovelletaan? (merkitkää rasti asianmukaiseen kohtaan/asianmukaisiin kohtiin):

2.   Tukimuoto

2.1.   Ohjelma sisältää seuraavat toimenpiteet ja/tai välineet (merkitkää rasti yhteen tai useampaan kohtaan):

2.2.   Mainittujen toimenpiteiden ja/tai välineiden yhdistäminen ei merkitse sitä, että pääomaa tarjottaisiin investoinnin kohteena olevalle yritykselle/oleville yrityksille ainoastaan sellaisten lainojen (huonommassa etuoikeusasemassa olevien lainojen tai pääomalainojen) tai muiden sellaisten välineiden muodossa, joilla sijoittajalle/lainanantajalle taataan kiinteä vähimmäistuotto.

Tarkennettava:

...

...

...

3.   Markkinoiden riittämätön toiminta

4.   Tuen pääpiirteet

4.1.   Valtion varojen käyttö rajataan yksinomaan tai pääasiassa pääomasijoitusten tekemiseen

4.2.   Tukiohjelma kohdistetaan riskipääomamarkkinoiden toiminnan riittämättömyyteen ja rahoituksen tarjoamiseen yrityksille pääasiassa pääoma- tai välirahoituksen muodossa.

Tarkentakaa tarvittaessa:

...

...

...

Sijoituspäätökset perustuvat voitto-odotuksiin ja sijoituksen tuoton ja sijoituspäätöksistä vastuussa olevien saaman palkkion välillä on yhteys, mistä ovat osoituksena seuraavat seikat:

4.3.1.   Sijoitusrahastojen tapauksessa sijoitusten perustumisesta voitto-odotuksiin on osoituksena (merkitkää rasti yhteen tai useampaan kohtaan):

5.   Tuen kasautuminen

6.   Muut tiedot

Esittäkää kaikki muut tiedot, jotka katsotte olennaisiksi arvioitaessa asianomaisia toimenpiteitä valtiontukea ja riskipääomaa koskevien EFTAn valvontaviranomaisen valtiontukisuuntaviivojen mukaisesti.

OSA III.12.a. LISÄTIETOLOMAKE (64)

RAKENNEUUDISTUSTUKI VAIKEUKSISSA OLEVILLE ILMAILUALAN YRITYKSILLE

Tätä liitettä on käytettävä ilmoitettaessa ilmailualan yrityksille myönnettävästä yksittäisestä rakenneuudistustuesta, joka kuuluu vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi myönnettävää valtiontukea (65) sekä ilmailualan valtiontukea (66) koskevien EFTAn valvontaviranomaisen suuntaviivojen soveltamisalaan.

1.   Tukikelpoisuus

1.1.   Onko kyse yrityksestä, jonka osakkaiden vastuu on rajattu ja joka on menettänyt yli puolet merkitystä omasta pääomastaan ja yli neljännes omasta pääomasta on menetetty viimeksi kuluneen 12 kuukauden aikana?

1.2.   Onko kyse yrityksestä, jonka osakkaiden vastuuta ei ole rajattu ja joka on menettänyt yli puolet tilinpäätöksen mukaisesta omasta pääomastaan ja yli neljännes omasta pääomasta on menetetty viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana?

1.3.   Täyttääkö yhtiö kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut edellytykset yhtiön asettamiselle yleistäytäntöönpanomenettelyyn maksukyvyttömyyden vuoksi?

Jos yhteenkin edellä esitetyistä kysymyksistä on vastattu myönteisesti, mukaan on liitettävä asian kannalta olennaiset asiakirjat (viimeisin tuloslaskelma ja tase tai tuomioistuimen päätös käynnistää kansallisen yhtiöoikeuden mukainen tutkimus yrityksestä).

Jos kaikkiin edellä esitettyihin kysymyksiin on vastattu kielteisesti, mukaan on liitettävä todisteet yrityksen vaikeuksista, jotta pelastamistuen tukikelpoisuusperusteiden täyttyminen voidaan osoittaa.

1.4.   Milloin yritys on perustettu? ...

1.5.   Mistä lähtien yritys on toiminut? ...

1.6.   Kuuluuko yritys johonkin yhtymään?

Jos kuuluu, yhtymästä on toimitettava täydelliset tiedot (organisaatiokaavio, josta käyvät ilmi yhtymän jäsenten väliset yhteydet sekä yksityiskohtaiset tiedot pääomasta ja äänioikeuksista) ja liitettävä mukaan todisteet siitä, että yritys itse on vaikeuksissa eivätkä vaikeudet johdu kustannusten mielivaltaisesta jakamisesta yhtymän sisällä ja että vaikeudet ovat niin vakavia, ettei yhtymä itse voi selvittää niitä.

1.7.   Onko yritys (tai yhtymä, johon se kuuluu) saanut aikaisemmin rakenneuudistustukea?

Jos on, mukaan on liitettävä täydelliset tiedot asiasta (päivämäärä, summa, tarvittaessa viittaus EFTAn valvontaviranomaisen aikaisempaan päätökseen N:o xx/xx/KOL, jne.): ...

2.   Rakenneuudistussuunnitelma

Toimittakaa jäljennös selvityksestä, joka koskee kaikkia niitä markkinoita, joilla vaikeuksissa oleva yritys toimii, ja ilmoittakaa kyseisen selvityksen toteuttaja. Markkinaselvitykseen on sisällyttävä muun muassa seuraavat tiedot:

2.1.1.   Tarkka määritelmä tuote- ja maantieteellisistä markkinoista.

2.1.2.   Yrityksen tärkeimpien kilpailijoiden nimet ja niiden markkinaosuudet tapauksesta riippuen maailman, Euroopan talousalueen tai kotimaan markkinoilla.

2.1.3.   Yrityksen markkinaosuuden kehittyminen viime vuosina.

2.1.4.   Arvio Euroopan talousalueen kokonaistuotantokapasiteetista suhteessa kysyntään ja päätelmä ylikapasiteetin mahdollisesta esiintymisestä markkinoilla.

2.1.5.   Kysynnän, markkinoiden kokonaiskapasiteetin ja markkinahintojen kehitysnäkymät Euroopan talousalueella seuraavan viiden vuoden aikana.

Liittäkää ilmoitukseen rakenneuudistussuunnitelma. Koska tuen on oltava osa kattavaa rakenneuudistusohjelmaa, suunnitelmaan on sisällytettävä ainakin seuraavat tiedot:

2.2.1.   Markkinaselvitykseen perustuvat markkinoiden kehitysoletukset.

2.2.2.   Analyysi tekijöistä, joiden takia yritys on joutunut vaikeuksiin.

2.2.3.   Yritykselle seuraaviksi vuosiksi ehdotettu toimintastrategia ja selvitys siitä, kuinka se parantaa yrityksen elinkelpoisuutta.

2.2.4.   Yksityiskohtainen kuvaus ja selostus suunnitelluista rakenneuudistustoimenpiteistä ja niistä aiheutuvat kustannukset.

2.2.5.   Toimenpiteiden toteuttamisaikataulu ja määräaika koko rakenneuudistussuunnitelman loppuunsaattamiselle.

2.2.6.   Tiedot yrityksen tuotantokapasiteetista ja erityisesti sen käytöstä ja mahdollisesta supistamisesta, varsinkin kun yrityksen taloudellisen elinkelpoisuuden ja/tai markkinatilanteen palauttaminen edellyttää tätä.

2.2.7.   Yksityiskohtainen kuvaus rakenneuudistuksen rahoitusjärjestelyistä, muun muassa seuraavista seikoista:

2.2.8.   Arvioidut tuloslaskelmat seuraavien viiden vuoden ajalta, arvioitu oman pääoman tuottoprosentti ja erilaisiin strategioihin perustuva herkkyysanalyysi.

2.2.9.   EFTA-valtion viranomaisten sitoumus olla myöntämättä yritykselle lisää tukea.

2.2.10.   EFTA-valtion viranomaisten sitoumus olla puuttumatta yrityksen toimintaan muuten kuin omistusoikeuden perusteella ja antaa yrityksen toimia kaupallisten periaatteiden mukaisesti.

2.2.11.   EFTA-valtioiden viranomaisten sitoumukset rajoittaa tuki rakenneuudistusohjelman tarkoituksiin ja estää yritystä hankkimasta osakkuuksia muissa lentoyhtiöissä rakenneuudistusajanjakson aikana.

2.2.12.   Rakenneuudistussuunnitelman laatijan nimi tai laatijoiden nimet ja laatimispäivä.

2.3.   Kuvailkaa ehdotettuja vastasuoritteita, joilla lievennetään tuesta Euroopan talousalueen tasolla aiheutuvia kilpailua vääristäviä vaikutuksia ja erityisesti niitä vaikutuksia, joita rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvällä yrityksen kapasiteetin ja tarjonnan vähentämisellä on yrityksen kilpailijoihin.

2.4.   Antakaa kaikki asian kannalta merkitykselliset tiedot rakenneuudistustukea saavalle yritykselle rakenneuudistusjakson päättymiseen saakka mahdollisesti myönnettävästä tuesta riippumatta siitä, myönnetäänkö tuki tukiohjelmasta vai ei.

2.5.   Antakaa kaikki asian kannalta merkitykselliset tiedot siitä, miten varmistetaan ilmoitetun tuen avoimuus ja valvonta.

OSA III.12.b. LISÄTIETOLOMAKE (67)

TUKI LIIKENTEEN INFRASTRUKTUURILLE

Tätä lomaketta on käytettävä ilmoitettaessa liikenneinfrastruktuurin yksittäisestä tuesta tai tukiohjelmasta. Sitä olisi myös käytettävä, kun kyseessä on yksittäinen tuki tai ohjelma, josta ilmoitetaan EFTAn valvontaviranomaiselle oikeusvarmuuden vuoksi.

1.   Infrastruktuurin tyyppi

1.1.   Ilmoittakaa tukikelpoisen infrastruktuurin tyyppi.

...

...

1.2.   Onko kyseinen infrastruktuuri avoin ja syrjimättömästi kaikkien potentiaalisten käyttäjien käytettävissä vai onko se tarkoitettu yhden tai useamman yksittäisen yrityksen käyttöön?

...

1.3.   Onko infrastruktuuri julkishallinnon alainen ja ylläpitämä vai pitääkö sitä yllä/hallinnoiko sitä julkishallinnosta erillinen taho?

...

1.4.   Mainitkaa ehdot, joiden mukaisesti infrastruktuuria käytetään.

...

...

1.5.   Koskeeko kyseinen tukiohjelma tai yksittäinen tuki uutta infrastruktuuria vai jo käytössä olevan infrastruktuurin laajennus- tai parannustöitä?

...

2.   Tuen intensiteetti ja tukikelpoiset kustannukset

2.1.   Mitä seuraavista ohjelma tai yksittäinen toimenpide koskee?

2.2.   Mitkä ovat kyseisen hankkeen kokonaiskustannukset ja missä määrin tuensaaja itse vastaa näistä kustannuksista?

...

...

2.3.   Millä tavoin tukimäärä on määritetty (tarjouskilpailu, markkinatutkimukset jne.)

...

...

2.4.   Perustelkaa julkisen tuen tarve ja selittäkää, miten taataan julkisen tuen rajoittaminen vähimpään tarvittavaan.

...

...

3.   Tuensaaja

3.1.   Miten tuensaaja on valittu?

...

3.2.   Onko tuensaaja myös infrastruktuurin ylläpitäjä?

Jos ei, selittäkää, miten ylläpitäjä on valittu: ...

...

...

OSA III.12.C. LISÄTIETOLOMAKE (68)

TUKI MERILIIKENTEELLE

Tätä lomaketta on käytettävä ilmoitettaessa tukiohjelmista, jotka kuuluvat meriliikenteelle myönnettävää tukea koskevien EFTAn valvontaviranomaisen suuntaviivojen (69) soveltamisalaan.

1.   Tukiohjelman tyyppi

Onko tukiohjelma tai sisältyykö tukiohjelmaan jokin seuraavista:

2.   Tukikelpoisuus

Kohdat a), b), c), d), e), f) ja g):

2.1.   Mitkä ovat yritysten tukikelpoisuusperusteet?

...

2.2.   Mitkä ovat alusten tukikelpoisuusperusteet ja sovelletaanko erityisesti lippuun liittyviä velvoitteita?

...

2.3.   Mitkä ovat mahdolliset merenkulkijoihin sovellettavat tukikelpoisuusperusteet?

...

2.4.   Luetelkaa tukikelpoiset toimet.

...

...

2.5   Erityisesti: koskeeko tukiohjelma

2.6.   Millä rajoittavilla toimenpiteillä estetään vaikutukset saman yrityksen muihin toimintoihin?

...

2.7.   Kohta h): Mitkä ovat julkisen palvelun velvoitteet? Miten palvelusta maksettavat korvaukset lasketaan? Mainitkaa saadut eri tarjoukset ja valintaperusteet.

...

2.8.   Kohta i): Mitä reittejä ja käyttäjäryhmiä tuki koskee ja mitä ehtoja yksittäisten tukien myöntämiseen liittyy?

...

...

3.   Tuen intensiteetti

Kohta a):

3.1.   Miten määritetään verotettava tulo sataa nettotonnia kohti?

1 000 nettotonniin saakka: ...

välillä 1 001–10 000 nettotonnia: ...

välillä 10 001–20 000 nettotonnia: ...

20 001 nettotonnista ylöspäin: ...

3.2.   Velvoitetaanko yritykset pitämään erillistä kirjanpitoa, jos niillä on sekä tukikelpoisia että ei-tukikelpoisia toimintoja?

...

3.3.   Mitä sääntöjä sovelletaan yritysten yhtymiin ja niiden sisäisiin transaktioihin?

...

Kohdat b), c), d) ja e):

3.4.   Mikä on tuen intensiteetti prosenttiosuutena sosiaaliturvamaksuista ja veroista taikka niistä veroista ja maksuista, jotka olisi normaalisti peritty merenkulkijalta tai aluksen omistajalta? ... %

3.5.   Tai mikä on enimmäismäärä, johon nämä maksut ja verot on rajoitettu?

...

3.6.   Kohta f): Mikä on tuen intensiteetti koulutuskustannuksissa ja koulutettavan palkassa?

...

3.7.   Kohta g): Mikä on tuen määrä siirrettyä tonnikilometriä kohden? ...

3.8.   Kohta i): Mikä on yksittäisten tukien suuruus? ...

OSA III.12.d. LISÄTIETOLOMAKE (70)

TUKI YHDISTETYILLE KULJETUKSILLE

Tätä lomaketta on käytettävä ilmoitettaessa yhdistettyjen kuljetusten yksittäisestä tuesta tai tukiohjelmasta. Sitä olisi myös käytettävä, kun kyseessä on yksittäinen tuki tai ohjelma, josta ilmoitetaan EFTAn valvontaviranomaiselle oikeusvarmuuden vuoksi.

1.   Ohjelman tai toimenpiteen tyyppi

Mitä seuraavista ohjelma tai yksittäinen toimenpide koskee?

1.1.   Yhdistettyjen kuljetusten kaluston hankkiminen

Jos kyllä, kuvatkaa tukikelpoinen omaisuus:

...

...

...

1.2.   Yhdistettyihin kuljetuksiin liittyvän infrastruktuurin rakentaminen

Jos kyllä, kuvatkaa tuki:

...

...

...

1.3.   Avustusten myöntäminen yhdistettyjen kuljetusten palvelujen käyttökustannusten vähentämiseksi

Jos kyllä, mainitkaa tuen perusteena oleva tutkimus:

...

...

...

1.4.   Muut:

...

...

...

2.   Tukikelpoiset kustannukset

2.1.   Ovatko merikontit (ISO 1) tukikelpoisia ohjelmassa?

2.2.   Ovatko junanvaunut ja veturit tukikelpoisia ohjelmassa?

Jos kyllä, tarkentakaa tuensaajat:

...

...

...

2.3.   Käytetäänkö tukikelpoista kalustoa yksinomaan yhdistettyihin kuljetuksiin?

2.4.   Muut tukikelpoiset kustannukset ohjelmassa tai yksittäisessä tukitoimenpiteessä:

...

...

3.   Tuen intensiteetti

3.1.   Onko yhdistettyjen kuljetusten kalustolle myönnettävän tuen intensiteetti suurempi kuin 30 % tukikelpoisista kustannuksista?

3.2.   Onko yhdistettyjen kuljetusten kalustolle myönnettävän tuen intensiteetti suurempi kuin 50 % tukikelpoisista kustannuksista?

Jos kyllä, mihin asiakirjanäyttöön tämä perustuu:

...

...

...

Jos on kyse avustuksista yhdistettyjen kuljetusten palvelujen käyttökustannusten vähentämiseksi, ilmoittakaa tuen aiotun intensiteetin perustana oleva tutkimus.

----

(1)  Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjan N:o 3 osassa II olevan 1 artiklan f alakohdan mukaan sääntöjenvastaisella tuella tarkoitetaan valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjan N:o 3 osassa I olevan 1 artiklan 3 kohdan vastaisesti käyttöönotettua tukea.

(2)  Kyseessä on tavoite, johon tuki ensisijaisen tavoitteen lisäksi on yksinomaan suunnattu. Esimerkiksi ohjelman, jonka ensisijainen tavoite on tutkimus- ja kehitystoiminta, toissijaisena tavoitteena voivat olla pk-yritykset, jos tuki on suunnattu yksinomaan niille. Toissijainen tavoite voi myös olla alakohtainen, jos kyseessä on esimerkiksi terästeollisuuden tutkimus- ja kehitysohjelma.

(3)  Toimiala on esitettävä kohdassa 4.2.

(4)  Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjan N:o 3 osassa II olevan 1 artiklan e alakohdan mukaan yksittäisellä tuella tarkoitetaan tukia, joita ei ole myönnetty tukiohjelman osana, sekä niitä tukiohjelman osana myönnettyjä tukia, joista on ilmoitettava.

(5)EYVL L 10, 13.1.2001, s. 33. Komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta sen soveltamisalan laajentamiseksi koskemaan tukea tutkimus- ja kehitystyöhön annettua komission asetusta (EY) N:o 364/2004 (EUVL L 63, 28.2.2004, s. 22) sovelletaan vasta, kun kyseinen asetus on sisällytetty ETA-sopimukseen.

(6)EYVL L 266, 3.10.2002, s. 56, ja ETA-täydennysosa N:o 49, ks. ETA-sopimuksen liitteessä XV olevan 1 kohdan f alakohta.

(7)EYVL L 10, 13.1.2001, s. 20. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta koulutustukeen annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 363/2004 (EUVL L 63, 28.2.2004, s. 20) esitettyjä muutoksia sovelletaan vasta, kun kyseinen asetus on sisällytetty ETA-sopimukseen.

(8)EYVL L 266, 3.10.2002, s. 56, ja ETA-täydennysosa N:o 49, ks. ETA-sopimuksen liitteessä XV olevan 1 kohdan d alakohta.

(9)EYVL L 337, 13.12.2002, s. 3 ja EYVL L 349, 24.12.2002, s. 126.

(10)EUVL L 257, 9.10.2003, s. 39, ja ETA-täydennysosa N:o 51, ks. ETA-sopimuksen liitteessä XV olevan 1 kohdan g alakohta.

(11)  EFTAn valvontaviranomaisen suuntaviivojen liitteessä B oleva 26A luku ”Monialaiset puitteet alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille” (ei vielä julkaistu).

(12)  NACE Rev.1.1 on taloudellisen toiminnan tilastollinen luokitusstandardi Euroopan unionissa.

(13)  Mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6 päivänä toukokuuta 2003 annettua Euroopan yhteisön komission suositusta (EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36) ja asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta sen soveltamisalan laajentamiseksi koskemaan tukea tutkimus- ja kehitystyöhön annettua komission asetusta (EY) N:o 364/2004 (EUVL L 63, 28.2.2004, s. 22) sovelletaan vasta, kun ne on sisällytetty ETA-sopimukseen.

(14)  Sellaisina kuin ne on määritelty EFTAn valvontaviranomaisen suuntaviivoissa, 16 luku (EYVL L 274, 26.10.2000, ja ETA-täydennysosa N:o 48).

(15)EYVL L 266, 3.10.2002, ja ETA-täydennysosa N:o 49, ks. ETA-sopimuksen liitteessä XV olevan 1 kohdan f alakohta. Komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta sen soveltamisalan laajentamiseksi koskemaan tukea tutkimus- ja kehitystyöhön annettua komission asetusta (EY) N:o 364/2004 sovelletaan vasta, kun kyseinen asetus on sisällytetty ETA-sopimukseen.

(16)EYVL L 266, 3.10.2002, ja ETA-täydennysosa N:o 49, ks. ETA-sopimuksen liitteessä XV olevan 1 kohdan d alakohta. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta koulutustukeen annetun komission asetuksen (EY) N:o 68/2001 muuttamisesta annettua komission asetusta (EY) N:o 363/2004 sovelletaan vasta, kun kyseinen asetus on sisällytetty ETA-sopimukseen.

(17)EUVL L 257, 9.10.2003, ja ETA-täydennysosa N:o 51, ks. ETA-sopimuksen liitteessä XV olevan 1 kohdan g alakohta.

(18)  Komission asetus (EY) N:o 70/2001, annettu 12 päivänä tammikuuta 2001, EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen (EYVL L 10, 13.1.2001, s. 33). Tätä asetusta on muutettu komission asetuksella (EY) N:o 364/2004 sen soveltamisalan laajentamiseksi koskemaan tukea tutkimus- ja kehitystyöhön (EUVL L 63, 28.2.2004, s. 22). Sitä sovelletaan vasta, kun kyseinen asetus on sisällytetty ETA-sopimukseen.

(19)EYVL L 266, 3.10.2002, ja ETA-täydennysosa N:o 49, ks. ETA-sopimuksen liitteessä XV olevan 1 kohdan f alakohta.

(20)  Tätä kohtaa sovelletaan vasta, kun komission asetus (EY) N:o 364/2004 asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta sen soveltamisalan laajentamiseksi koskemaan tukea tutkimus- ja kehitystyöhön on sisällytetty ETA-sopimukseen.

(21)  Kuvauksessa on selvitettävä, millä tavoin viranomaiset aikovat huolehtia EFTAn valvontaviranomaisen suuntaviivojen alueellisia valtiontukia koskevan 25 jakson (EYVL L 111, 29.4.1999, ja ETA-täydennysosa N:o 18) 25.4 kohdan 10–12 alakohdan noudattamisesta, sellaisena kuin se on muutettuna EYVL L 274, 26.10.2000, ja ETA-täydennysosassa N:o 26.

(22)EYVL L 266, 3.10.2002, ja ETA-täydennysosa N:o 49, ks. ETA-sopimuksen liitteessä XV olevan 1 kohdan f alakohta.

(23)  Komission asetus (EY) N:o 68/2001, annettu 12 päivänä tammikuuta 2001, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta koulutustukeen (EYVL L 10, 13.1.2001, s. 20). Komission asetuksessa (EY) N:o 363/2004 (EUVL L 63, 28.2.2004, s. 20) esitettyjä muutoksia sovelletaan vasta, kun kyseinen asetus on sisällytetty ETA-sopimukseen.

(24)EYVL L 266, 3.10.2002, ja ETA-täydennysosa N:o 49, ks. ETA-sopimuksen liitteessä XV olevan 1 kohdan d alakohta.

(25)EYVL L 266, 3.10.2002, ja ETA-täydennysosa N:o 49, ks. ETA-sopimuksen liitteessä XV olevan 1 kohdan d alakohta.

(26)  Komission asetus (EY) N:o 2204/2002, annettu 12 päivänä joulukuuta 2002, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta työllisyystukeen (EYVL L 337, 13.12.2002, s. 3 ja EYVL L 349, 24.12.2002, s. 126).

(27)EUVL L 257, 9.10.2003, ja ETA-täydennysosa N:o 51, ks. ETA-sopimuksen liitteessä XV olevan 1 kohdan g alakohta.

(28)  Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen annettu komission asetus (EY) N:o 70/2001, sellaisena kuin se on sisällytettynä ETA-sopimukseen 25 päivänä kesäkuuta 2002 tehdyllä ETA-sekakomitean päätöksellä N:o 88/2002 (EYVL L 266, 3.10.2002, ja ETA-täydennysosa N:o 49), ks. ETA-sopimuksen liitteessä XV olevan 1 kohdan f alakohta. Komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta sen soveltamisalan laajentamiseksi koskemaan tukea tutkimus- ja kehitystyöhön annettua komission asetusta (EY) N:o 364/2004 (EUVL L 63, 28.2.2004, s. 22) sovelletaan vasta, kun kyseinen asetus on sisällytetty ETA-sopimukseen.

(29)EYVL L 266, 3.10.2002, ja ETA-täydennysosa N:o 49, ks. ETA-sopimuksen liitteessä XV olevan 1 kohdan f alakohta.

(30)EUVL L 257, 9.10.2003, ja ETA-täydennysosa N:o 51, ks. ETA-sopimuksen liitteessä XV olevan 1 kohdan g alakohta.

(31)  EFTAn valvontaviranomaisen valtiontukisuuntaviivojen 25 jakso: kansallinen aluetuki (EYVL L 111, 29.4.1999, ja ETA-täydennysosa N:o 18, sellaisena kuin se on muutettuna EYVL L 274, 26.10.2000, ja ETA-täydennysosassa N:o 26).

(32)  Komission asetus (EY) N:o 70/2001, annettu 12 päivänä tammikuuta 2001, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen (EYVL L 10, 13.1.2001, s. 33), sellaisena kuin se on sisällytettynä ETA-sopimukseen 25 päivänä kesäkuuta 2002 tehdyllä ETA-sekakomitean päätöksellä N:o 88/2002 (EYVL L 266, 3.10.2002, ja ETA-täydennysosa N:o 49, ks. ETA-sopimuksen liitteessä XV olevan 1 kohdan f alakohta). Komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta sen soveltamisalan laajentamiseksi koskemaan tukea tutkimus- ja kehitystyöhön annettua komission asetusta (EY) N:o 364/2004 (EUVL L 63, 28.2.2004, s. 22) sovelletaan vasta, kun kyseinen asetus on sisällytetty ETA-sopimukseen.

(33)  Komission asetus (EY) N:o 2204/2002, annettu 12 päivänä joulukuuta 2002, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta työllisyystukeen (EYVL L 337, 13.12.2002, s. 3, ja EYVL L 349, 24.12.2002, s. 126), sellaisena kuin se on sisällytettynä ETA-sopimukseen 20 päivänä kesäkuuta 2003 tehdyllä ETA-sekakomitean päätöksellä N:o 83/2003 (EUVL L 257, 9.10.2003, ja ETA-täydennysosa N:o 51, ks. ETA-sopimuksen liitteessä XV olevan 1 kohdan g alakohta).

(34)  EFTAn valvontaviranomaisen kollegion päätös N:o 263/02/KOL, tehty 18 päivänä joulukuuta 2002, 26A luvusta: ”Monialaiset puitteet alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille”.

(35)  Käsite on ymmärrettävä EFTAn valvontaviranomaisen suuntaviivojen alueellisia valtiontukia koskevan 25 jakson 4 kohdan 1 alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä (EYVL L 111, 29.4.1999, ja ETA-täydennysosa N:o 18), jolloin aluetuen tavoitteena on joko tuotantoinvestointi (alkuinvestointi) tai työpaikkojen luominen, joka on sidoksissa investointiin. Etusijalle ei siten aseteta pääomaa eikä työvoimaa.

(36)  Lainan määrä prosentteina tai osuutena tukikelpoisesta investoinnista.

(37)  Korvaavat investoinnit kuuluvat toimintatuen piiriin ja jäävät näin ollen alkuinvestointien ulkopuolelle.

(38)  Sellaisina kuin ne on määritelty EFTAn valvontaviranomaisen suuntaviivojen 16 luvussa: valtiontuki vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (EYVL L 274, 26.10.2000, ja ETA-täydennysosa N:o 48).

(39)  Liikennealalla kuljetuskaluston hankinnasta koituneita kustannuksia ei voida sisällyttää yhtenäiseen kuluperustaan. Tällaisia kustannuksia ei voida hyväksyä alkuinvestoinneiksi.

(40)  Kuvauksessa olisi kerrottava, millä tavoin viranomaiset aikovat huolehtia EFTAn valvontaviranomaisen suuntaviivojen alueellisia valtiontukia koskevan 25 jakson 25.4 kohdan 6–9 alakohdan noudattamisesta (EYVL L 111, 29.4.1999).

(41)  Kuvauksessa olisi kerrottava, millä tavoin viranomaiset aikovat huolehtia EFTAn valvontaviranomaisen suuntaviivojen alueellisia valtiontukia koskevan 25 jakson 25.4 kohdan 10–12 alakohdan noudattamisesta (EYVL L 111, 29.4.1999).

(42)  ”Työpaikkojen määrä” vastaa vuosityöyksiköiden (VTY) määrää, eli vuoden aikana kokopäivätyössä olleen henkilöstön määrää; osa-aikatyö sekä kausityö ovat osia VTY:stä.

(43)  Selvityksestä on käytävä ilmi, miten viranomaiset aikovat varmistaa, että tukea myönnetään vain niihin lisäkuljetuskustannuksiin, jotka aiheutuvat tavaroiden kuljettamisesta kyseisen jäsenvaltion kansallisten rajojen sisäpuolella, että se lasketaan taloudellisimman kuljetusvälineen ja tuotanto- tai jalostuspaikasta markkinoille vievän lyhimmän reitin perusteella ja ettei sitä myönnetä sellaisten yritysten tuotteiden kuljetukseen, joilla ei ole vaihtoehtoista sijaintipaikkaa.

(44)  Lukuun ottamatta rautateiden liikkuvaa kalustoa komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 4 artiklan 5 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä (EYVL L 10, 13.1.2001, s. 33), sellaisena kuin se on sisällytettynä ETA-sopimukseen 25 päivänä kesäkuuta 2002 tehdyllä ETA-sekakomitean päätöksellä N:o 88/2002. Komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta sen soveltamisalan laajentamiseksi koskemaan tukea tutkimus- ja kehitystyöhön annettua komission asetusta (EY) N:o 364/2004 (EUVL L 63, 28.2.2004, s. 22) sovelletaan vasta, kun kyseinen asetus on sisällytetty ETA-sopimukseen.

(45)  EFTAn valvontaviranomaisen suuntaviivojen liitteessä B oleva 26A luku: ”Monialaiset puitteet alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille” (ei vielä julkaistu).

(46)  EFTAn valvontaviranomaisen suuntaviivojen liitteessä D oleva 26A luku: ”Monialaiset puitteet alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille” (ei vielä julkaistu).

(47)  EFTAn valvontaviranomaisen antamien suuntaviivojen 26A luvussa ”Monialaiset puitteet alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille” todetaan, että EFTA-valtioiden on kuitenkin ilmoitettava erikseen alueellisesta investointituesta investoinneille, jos ehdotettu tuki ylittää 26A.3. jakson 1 kohdassa vahvistetun asteikon ja siinä vahvistettujen sääntöjen nojalla investoinnille sallitun enimmäismäärän.

(48)  Hyväksyttyjen tukiohjelmien ulkopuolella myönnetystä tuesta EFTAn jäsenvaltioiden on toimitettava tiedot, joissa yksilöidään tuen myönteiset vaikutukset kyseessä olevalla tukialueella.

(49)  EFTAn valvontaviranomaisen antamien suuntaviivojen 26A luku: ”Monialaiset puitteet alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille” (ei vielä julkaistu EYVL:ssä mutta saatavana EFTAn valvontaviranomaisen verkkosivuilla).

(50)  EFTAn valvontaviranomaisen valtiontukisuuntaviivojen 14 jakso: tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävä valtiontuki (EYVL L 245, 26.9.1996, ETA-täydennysosa N:o 43), ja kyseisten suuntaviivojen myöhemmät muutokset (EYVL C 293, 28.11.2002, ETA-täydennysosa N:o 59).

(51)  Komission asetus (EY) N:o 70/2001 EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen (EYVL L 10, 13.1.2001, s. 33). Tämä ryhmäpoikkeusasetus on sisällytetty ETA-sopimukseen 25 päivänä kesäkuuta 2002 tehdyllä ETA-sekakomitean päätöksellä N:o 88/2002 (EYVL L 266, 3.10.2002, s. 56). Helmikuun 25 päivänä 2004 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 364/2004 (EUVL L 63, 28.2.2004, s. 20) esitettyjä muutoksia sovelletaan vasta, kun kyseinen asetus on sisällytetty ETA-sopimukseen.

(52)  EFTAn valvontaviranomaisen valtiontukisuuntaviivojen 14 jakso: tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävä valtiontuki (EYVL L 245, 26.9.1996, ETA-täydennysosa N:o 43), ja kyseisten suuntaviivojen myöhemmät muutokset (EYVL C 293, 28.11.2002, ETA-täydennysosa N:o 59).

(53)  Komission asetus (EY) N:o/2001 EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen (EYVL L 10, 13.1.2001, s. 33). Tämä ryhmäpoikkeusasetus on sisällytetty ETA-sopimukseen 25 päivänä kesäkuuta 2002 tehdyllä ETA-sekakomitean päätöksellä N:o 88/2002 (EYVL L 266, 3.10.2002, s. 56). Komission asetuksessa (EY) N:o 364/2004 (EUVL L 63, 28.2.2004, s. 20) esitettyjä muutoksia sovelletaan vasta, kun se on sisällytetty ETA-sopimukseen.

(54)  EFTAn valvontaviranomaisen valtiontukisuuntaviivojen 16 luku: valtiontuki vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (EYVL L 274, 26.10.2000, ja ETA-täydennysosa N:o 48).

(55)  Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston julkaisema Euroopan yhteisön tilastollinen toimialaluokitus.

(56)  EFTAn valvontaviranomaisen valtiontukisuuntaviivojen 16 luku: tuki vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (EYVL L 274, 26.10.2000, ja ETA-täydennysosa N:o 48).

(57)  EFTAn valvontaviranomaisen valtiontukisuuntaviivojen 16 luku: tuki vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (EYVL L 274, 26.10.2000, ja ETA-täydennysosa N:o 48).

(58)  Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston julkaisema Euroopan yhteisön tilastollinen toimialaluokitus.

(59)  EFTAn valvontaviranomaisen valtiontukisuuntaviivojen 16 luku: tuki vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (EYVL L 274, 26.10.2000, ja ETA-täydennysosa N:o 48).

(60)  Katso komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle tietyistä elokuviin ja muihin audiovisuaalisiin teoksiin liittyvistä oikeudellisista näkökohdista (EYVL C 43, 16.2.2002, s. 6).

(61)  EFTAn valvontaviranomaisen valtiontukisuuntaviivojen 15 jakso: ympäristönsuojeluun myönnettävä tuki (EYVL L 21, 24.1.2002, ja ETA-täydennysosa N:o 6).

(62)  EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen annettu komission asetus (EY) N:o 70/2001 (EYVL L 10, 13.1.2001, s. 33). Tämä ryhmäpoikkeusasetus on sisällytetty ETA-sopimukseen 25 päivänä kesäkuuta 2002 tehdyllä ETA-sekakomitean päätöksellä N:o 88/2002 (EYVL L 266, 3.10.2002, s. 56). Helmikuun 2 päivänä 2004 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 364/2002 esitettyjä muutoksia sovelletaan vasta, kun kyseinen asetus on sisällytetty ETA-sopimukseen.

(63)  EFTAn valvontaviranomaisen valtiontukisuuntaviivojen 10 A luku: valtiontuki ja riskipääoma (EYVL L 140, 30.5.2002, ja ETA-täydennysosa N:o 27).

(64)  Koskee vain englantia.

(65)  EFTAn valvontaviranomaisen valtiontukea koskevien suuntaviivojen 16 luku: tuki vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (EYVL L 274, 26.10.2000, ja ETA-täydennysosa N:o 26).

(66)  EFTAn valvontaviranomaisen valtiontukea koskevien suuntaviivojen 30 jakso: tuki ilmailualalle (EYVL L 124, 23.5.1996, ja ETA-täydennysosa N:o 48).

(67)  Koskee vain englantia.

(68)  Koskee vain englantia.

(69)  EFTAn valvontaviranomaisen valtiontukisuuntaviivojen 24A luku: meriliikenteen tuki, sellaisena kuin se on muutettuna kollegion päätöksellä 62/04/KOL (ei vielä julkaistu).

(70)  Koskee vain englantia.

----

LIITE II

YKSINKERTAISTETTU ILMOITUSLOMAKE

Tätä lomaketta voidaan käyttää valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjan N:o 3 osan II täytäntöönpanosta 14 päivänä heinäkuuta 2004 annetun EFTAn valvontaviranomaisen päätöksen N:o 195/04/KOL 4 artiklan 2 kohdan mukaiseen yksinkertaistettuun ilmoitukseen.

1.   Aikaisemmin hyväksytty tukiohjelma (1)

1.1.   EFTAn valvontaviranomaisen tukinumero: ...

1.2.   Nimike: ...

1.3.   Hyväksymispäivä [EFTAn valvontaviranomaisen kirje]: ...

1.4.   Julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä: ...

1.5.   Ensisijainen tarkoitus (määritelkää yksi): ...

...

1.6.   Oikeusperusta: ...

1.7.   Kokonaistalousarvio: ...

1.8.   Kesto: ...

2.   Ilmoitettava toimenpide

Liittäkää mukaan jäljennös aiheellisista otteista oikeusperustan lopullisista teksteistä (tai Internet-linkki teksteihin).

----

(1)  Jos tukiohjelmasta on ilmoitettu EFTAn valvontaviranomaiselle useammin kuin kerran, antakaa EFTAn valvontaviranomaisen viimeksi hyväksymää täydellistä ilmoitusta koskevat tiedot.

----

LIITE III A

VAKIOITU KERTOMUSMALLI VOIMASSA OLEVAA VALTIONTUKEA VARTEN

Nykyinen vakioitu kertomusmenettely korvataan vuotuisella päivitysmenettelyllä, sillä tavoitteena on yksinkertaistaa, sujuvoittaa ja parantaa yleistä järjestelmää valtiontukia koskevien kertomusten antamiseksi. EFTAn valvontaviranomainen lähettää EFTA-valtioille kunkin vuoden 1 päivään maaliskuuta mennessä esikäsitellyn laskentataulukon, joka sisältää yksityiskohtaiset tiedot kaikista voimassa olevista tukiohjelmista ja yksittäisistä tuista. EFTA-valtioiden on palautettava laskentataulukko sähköisessä muodossa EFTAn valvontaviranomaiselle kunkin vuoden 30 päivään kesäkuuta mennessä. EFTAn valvontaviranomainen voi näin ollen julkaista valtiontukia koskevat tiedot vuonna t kertomusjakson t–1 osalta (1).

EFTAn valvontaviranomainen esitäyttää suurimman osan esikäsitellyssä laskentataulukossa olevista tiedoista tuen hyväksymisajankohtana toimitettujen tietojen perusteella. EFTA-valtioiden on tarkastettava kutakin ohjelmaa tai yksittäistä tukea koskevat tiedot, tarvittaessa mukautettava niitä ja lisättävä vuotuiset menot viimeisimmän vuoden osalta (t–1). Lisäksi EFTA-valtioiden on ilmoitettava, mitkä ohjelmat ovat päättyneet tai minkä ohjelmien maksatus on kokonaisuudessaan loppunut sekä rahoitetaanko ohjelmaa myös Euroopan yhteisön ohjelmiin osallistumista varten EFTA-valtioille myönnetyn muun rahoituksen puitteissa.

Senkaltaisten tietojen kuten tuen tavoite ja kohteena oleva toimiala on koskettava tuen hyväksymisajankohtaa eikä lopullisia tuensaajia. Esimerkiksi sellaisen ohjelman, joka tuen hyväksymisajankohtana oli suunnattu yksinomaan pk-yrityksille, ensisijaisena tavoitteena ovat pk-yritykset. Jotakin toista ohjelmaa, jossa tuki loppujen lopuksi myönnetään pk-yrityksille, ei kuitenkaan katsota pk-yrityksille tarkoitetuksi, jos tuen hyväksymisajankohtana ohjelma oli avoin kaikille yrityksille.

Laskentataulukkoon on sisällytettävä seuraavat muuttujat. EFTAn valvontaviranomainen esitäyttää muuttujat 1–3 ja 6–12, ja EFTA-valtioiden on tarkastettava ne. EFTA-valtioiden on täytettävä muuttujat 4, 5 ja 13.

----

(1)  t on vuosi, jona tietoja pyydetään.

(2)  NACE Rev.1.1 on taloudellisen toiminnan tilastollinen luokitusstandardi Euroopan unionissa.

(3)  NUTS on EY:ssä käytettävä tilastollinen alueluokitus.

----

LIITE III B

EFTAN VALVONTAVIRANOMAISELLE TOIMITETTAVASSA VUOSIKERTOMUKSESSA ILMOITETTAVAT TIEDOT

Kertomukset on toimitettava myös sähköisessä muodossa. Niissä on oltava seuraavat tiedot:

----