# Uradni list L 142/2006

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 142 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4930. maj 2006 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 142

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4930. maj 2006

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 794/2006 z dne 29. maja 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 795/2006 z dne 29. maja 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 27/2006, kar zadeva količino, zajeto v stalnem javnem razpisu za izvoz navadne pšenice iz zalog nemške intervencijske agencije | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 796/2006 z dne 29. maja 2006 o prekinitvi odkupa masla po ceni v višini 90 % intervencijske cene in odprtju javnega razpisa za zbiranje predlogov za odkup masla za obdobje do 31. avgusta 2006 | 4 |
| | * | Direktiva Komisije 2006/50/ES z dne 29. maja 2006 o spremembi prilog IVA in IVB Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju biocidnih pripravkov v promet (
  1
  ) | 6 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

Uredba Komisije (ES) št. 794/2006 z dne 29. maja 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 795/2006 z dne 29. maja 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 27/2006, kar zadeva količino, zajeto v stalnem javnem razpisu za izvoz navadne pšenice iz zalog nemške intervencijske agencije

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 796/2006 z dne 29. maja 2006 o prekinitvi odkupa masla po ceni v višini 90 % intervencijske cene in odprtju javnega razpisa za zbiranje predlogov za odkup masla za obdobje do 31. avgusta 2006

4

*

Direktiva Komisije 2006/50/ES z dne 29. maja 2006 o spremembi prilog IVA in IVB Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju biocidnih pripravkov v promet (
  1
  )

1

6

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Odločba Komisije z dne 3. maja 2006 o osnutku nacionalnih določb v zvezi z določitvijo mejnih vrednosti emisij trdnih delcev vozil na dizelski pogon, o katerih je Kraljevina Nizozemska na podlagi člena 95(5) Pogodbe ES poslala uradno obvestilo
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 1791) | 16 |
| | * | Odločba Komisije z dne 11. maja 2006 o dodelitvi uvoznih kvot za nadzorovane snovi za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2006 v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 1819) | 26 |
| | * | Odločba Komisije z dne 22. maja 2006 o spremembi Odločbe 2004/370/ES o odobritvi metod za razvrščanje prašičjih trupov v Združenem kraljestvu
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 1988) | 34 |
| | * | Odločba Komisije z dne 23. maja 2006 odstopanje od nekaterih določb Direktive 2003/54/ES v zvezi z otočjem Madeira
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2008) | 35 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

*

Odločba Komisije z dne 3. maja 2006 o osnutku nacionalnih določb v zvezi z določitvijo mejnih vrednosti emisij trdnih delcev vozil na dizelski pogon, o katerih je Kraljevina Nizozemska na podlagi člena 95(5) Pogodbe ES poslala uradno obvestilo
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 1791)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 1791)

16

*

Odločba Komisije z dne 11. maja 2006 o dodelitvi uvoznih kvot za nadzorovane snovi za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2006 v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 1819)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 1819)

26

*

Odločba Komisije z dne 22. maja 2006 o spremembi Odločbe 2004/370/ES o odobritvi metod za razvrščanje prašičjih trupov v Združenem kraljestvu
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 1988)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 1988)

34

*

Odločba Komisije z dne 23. maja 2006 odstopanje od nekaterih določb Direktive 2003/54/ES v zvezi z otočjem Madeira
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2008)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2008)

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 30.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 142/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 142/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 794/2006

z dne 29. maja 2006

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 30. maja 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. maja 2006

Za Komisijo

J. L. DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 386/2005 (UL L 62, 9.3.2005, str. 3).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 29. maja 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 86,5 |
| 204 | 37,0 |
| 999 | 61,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 114,7 |
| 999 | 114,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 98,4 |
| 999 | 98,4 |
| 0805 10 20 | 204 | 34,0 |
| 220 | 39,7 |
| 388 | 80,8 |
| 624 | 52,0 |
| 999 | 51,6 |
| 0805 50 10 | 388 | 83,1 |
| 528 | 54,5 |
| 999 | 68,8 |
| 0808 10 80 | 388 | 88,1 |
| 400 | 126,4 |
| 404 | 100,2 |
| 508 | 83,9 |
| 512 | 85,2 |
| 524 | 88,5 |
| 528 | 89,8 |
| 720 | 111,6 |
| 804 | 109,0 |
| 999 | 98,1 |
| 0809 20 95 | 052 | 227,5 |
| 999 | 227,5 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

86,5

204

37,0

999

61,8

0707 00 05

052

114,7

999

114,7

0709 90 70

052

98,4

999

98,4

0805 10 20

204

34,0

220

39,7

388

80,8

624

52,0

999

51,6

0805 50 10

388

83,1

528

54,5

999

68,8

0808 10 80

388

88,1

400

126,4

404

100,2

508

83,9

512

85,2

524

88,5

528

89,8

720

111,6

804

109,0

999

98,1

0809 20 95

052

227,5

999

227,5

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 750/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 12). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 30.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 142/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 142/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 795/2006

z dne 29. maja 2006

o spremembi Uredbe (ES) št. 27/2006, kar zadeva količino, zajeto v stalnem javnem razpisu za izvoz navadne pšenice iz zalog nemške intervencijske agencije

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 6 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 27/2006 (2) je odprla stalni javni razpis za izvoz 1 500 000 ton navadne pšenice iz zalog nemške intervencijske agencije. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 27/2006 (2) je odprla stalni javni razpis za izvoz 1 500 000 ton navadne pšenice iz zalog nemške intervencijske agencije.

| (2) | Razpisi, izvedeni v času od odprtja tega stalnega razpisa, so skoraj popolnoma izčrpali količine, dane na voljo gospodarskim subjektom. Ker je bilo v zadnjih tednih ugotovljeno veliko povpraševanje in ob upoštevanju stanja na trgu, je treba dati na voljo nove količine in pooblastiti nemške intervencijsko agencijo, da poveča količino za izvoz, zajeto v javnem razpisu, za 500 000 ton. |
| --- | --- |

(2)

Razpisi, izvedeni v času od odprtja tega stalnega razpisa, so skoraj popolnoma izčrpali količine, dane na voljo gospodarskim subjektom. Ker je bilo v zadnjih tednih ugotovljeno veliko povpraševanje in ob upoštevanju stanja na trgu, je treba dati na voljo nove količine in pooblastiti nemške intervencijsko agencijo, da poveča količino za izvoz, zajeto v javnem razpisu, za 500 000 ton.

| (3) | V skladu s tem je treba spremeniti Uredbo (ES) št. 27/2006. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s tem je treba spremeniti Uredbo (ES) št. 27/2006.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Člen 2 Uredbe (ES) št. 27/2006 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 2

Javni razpis zadeva največjo količino 2 000 000 ton navadne pšenice za izvoz v tretje države, razen v Albanijo, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Bosno in Hercegovino, Bolgarijo, Hrvaško, Lihtenštajn, Romunijo, Srbijo in Črno goro (3) ter Švico.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. maja 2006

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 6, 11.1.2006, str. 15. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 505/2006 (UL L 92, 30.3.2006, str. 4).

2

(3)  Vključno s Kosovom, kot je opredeljeno z Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1244 z dne 10. junija 1999.“

3

---

| 30.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 142/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 142/4

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 796/2006

z dne 29. maja 2006

o prekinitvi odkupa masla po ceni v višini 90 % intervencijske cene in odprtju javnega razpisa za zbiranje predlogov za odkup masla za obdobje do 31. avgusta 2006

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni organizaciji trga mleka in mlečnih izdelkov (1), in zlasti člena 10 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 343/2006 (2) je uvedla odkup masla po ceni v višini 90 % intervencijske cene v nekaterih državah članicah za obdobje od 1. marca do 31. avgusta 2006. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 343/2006 (2) je uvedla odkup masla po ceni v višini 90 % intervencijske cene v nekaterih državah članicah za obdobje od 1. marca do 31. avgusta 2006.

| (2) | Drugi pododstavek člena 6(1) Uredbe (ES) št. 1255/1999 določa, da lahko Komisija prekine odkup masla po ceni v višini 90 % intervencijske cene, če količine, ponujene v intervencijo, v obdobju od 1. marca do 31. avgusta 2006 presegajo 50 000 ton. |
| --- | --- |

(2)

Drugi pododstavek člena 6(1) Uredbe (ES) št. 1255/1999 določa, da lahko Komisija prekine odkup masla po ceni v višini 90 % intervencijske cene, če količine, ponujene v intervencijo, v obdobju od 1. marca do 31. avgusta 2006 presegajo 50 000 ton.

| (3) | Ker je bila mejna količina 50 000 ton dosežena, je treba odkup masla po določeni ceni prekiniti. Uredbo (ES) št. 343/2006 je zato treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(3)

Ker je bila mejna količina 50 000 ton dosežena, je treba odkup masla po določeni ceni prekiniti. Uredbo (ES) št. 343/2006 je zato treba razveljaviti.

| (4) | Da bi lahko še naprej podpirali trg masla, je treba v skladu s tretjim pododstavkom člena 6(1) Uredbe (ES) št. 1255/1999 dovoliti odkup masla v okviru stalnega javnega razpisa za zbiranje predlogov v tistih državah članicah, kjer je tržna cena masla nižja od 92 % intervencijske cene. |
| --- | --- |

(4)

Da bi lahko še naprej podpirali trg masla, je treba v skladu s tretjim pododstavkom člena 6(1) Uredbe (ES) št. 1255/1999 dovoliti odkup masla v okviru stalnega javnega razpisa za zbiranje predlogov v tistih državah članicah, kjer je tržna cena masla nižja od 92 % intervencijske cene.

| (5) | Uredba Komisije (ES) št. 2771/1999 z dne 16. decembra 1999 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede intervencije na trgu masla in smetane (3) določa pravila, ki jih je treba upoštevati, kadar Komisija odloči, da je treba odkup masla izvesti v okviru stalnega javnega razpisa za zbiranje predlogov. |
| --- | --- |

(5)

Uredba Komisije (ES) št. 2771/1999 z dne 16. decembra 1999 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede intervencije na trgu masla in smetane (3) določa pravila, ki jih je treba upoštevati, kadar Komisija odloči, da je treba odkup masla izvesti v okviru stalnega javnega razpisa za zbiranje predlogov.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Odkup masla po ceni v višini 90 % intervencijske cene, odprt z Uredbo (ES) št. 343/2006, se v Skupnosti prekine v skladu z drugim pododstavkom člena 6(1) Uredbe (ES) št. 1255/1999.

Uredba (ES) št. 343/2006 se razveljavi.

Člen 2

1.   Javni razpis za zbiranje predlogov za odkup masla, kot je določeno v tretjem pododstavku člena 6(1) Uredbe (ES) št. 1255/1999, se odpre za obdobje od 30. maja do 31. avgusta 2006 v skladu s pogoji iz oddelka 3a Uredbe (ES) št. 2771/1999 v naslednjih državah članicah:

| — | Belgija, |
| --- | --- |

—

Belgija,

| — | Češka, |
| --- | --- |

—

Češka,

| — | Nemčija, |
| --- | --- |

—

Nemčija,

| — | Estonija, |
| --- | --- |

—

Estonija,

| — | Španija, |
| --- | --- |

—

Španija,

| — | Francija, |
| --- | --- |

—

Francija,

| — | Irska, |
| --- | --- |

—

Irska,

| — | Italija, |
| --- | --- |

—

Italija,

| — | Latvija, |
| --- | --- |

—

Latvija,

| — | Luksemburg, |
| --- | --- |

—

Luksemburg,

| — | Nizozemska, |
| --- | --- |

—

Nizozemska,

| — | Poljska, |
| --- | --- |

—

Poljska,

| — | Portugalska, |
| --- | --- |

—

Portugalska,

| — | Finska, |
| --- | --- |

—

Finska,

| — | Švedska, |
| --- | --- |

—

Švedska,

| — | Združeno kraljestvo. |
| --- | --- |

—

Združeno kraljestvo.

2.   Komisija lahko za namene uporabe tretjega in četrtega pododstavka člena 6(1) Uredbe (ES) št. 1255/1999 seznam iz odstavka 1 spremeni na podlagi tržnih cen v obdobju dveh zaporednih tednov.

Člen 3

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. maja 2006

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1913/2005 (UL L 307, 25.11.2005, str. 2).

1

(2)  UL L 55, 25.2.2006, str. 17. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 697/2006 (UL L 121, 6.5.2006, str. 29).

2

(3)  UL L 333, 24.12.1999, str. 11. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2107/2005 (UL L 337, 22.12.2005, str. 20).

3

---

| 30.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 142/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 142/6

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2006/50/ES

z dne 29. maja 2006

o spremembi prilog IVA in IVB Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju biocidnih pripravkov v promet

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (1), in zlasti člena 29 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Prilogi IVA in IVB k Direktivi 98/8/ES določata zahteve za dokumentacijo, ki jo vlagatelj predloži za vključitev aktivne snovi, ki vsebuje mikroorganizme, vključno z virusi in glivami, v Prilogo I ali IA k navedeni direktivi, in za izdajo dovoljenja za biocidni pripravek na podlagi pripravkov iz teh mikroorganizmov, vključno z virusi in glivami. |
| --- | --- |

(1)

Prilogi IVA in IVB k Direktivi 98/8/ES določata zahteve za dokumentacijo, ki jo vlagatelj predloži za vključitev aktivne snovi, ki vsebuje mikroorganizme, vključno z virusi in glivami, v Prilogo I ali IA k navedeni direktivi, in za izdajo dovoljenja za biocidni pripravek na podlagi pripravkov iz teh mikroorganizmov, vključno z virusi in glivami.

| (2) | Da bi zagotovili boljšo podlago za izvajanje ocene tveganja za mikroorganizme in biocidne pripravke, ki jih vsebujejo, je treba prilagoditi Prilogi IVA in IVB k Direktivi 98/8/ES tehničnemu napredku in razvoju tozadevne zakonodaje, zlasti Direktivi Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (2) in Direktivi 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. marca 2001 o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje (3). Nadalje je bil dosežen znanstveni in tehnični napredek na področju mikrobiologije in biotehnologije. Določitev podobne sestave zahtev za podatke v okviru Direktive 98/8/ES kot je v Direktivi 91/414/EGS bo olajšala delo vlagateljem pri vložitvi dokumentacije za oba pravna okvira ter delo organov držav članic, ki to dokumentacijo ocenjujejo. Zato je primerno, da se zahteve za podatke za mikroorganizme, vključno z virusi in glivami, ki so trenutno v Direktivi 98/8/ES, posodobijo in se kar najbolj prilagodijo tistim iz Direktive 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(2)

Da bi zagotovili boljšo podlago za izvajanje ocene tveganja za mikroorganizme in biocidne pripravke, ki jih vsebujejo, je treba prilagoditi Prilogi IVA in IVB k Direktivi 98/8/ES tehničnemu napredku in razvoju tozadevne zakonodaje, zlasti Direktivi Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (2) in Direktivi 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. marca 2001 o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje (3). Nadalje je bil dosežen znanstveni in tehnični napredek na področju mikrobiologije in biotehnologije. Določitev podobne sestave zahtev za podatke v okviru Direktive 98/8/ES kot je v Direktivi 91/414/EGS bo olajšala delo vlagateljem pri vložitvi dokumentacije za oba pravna okvira ter delo organov držav članic, ki to dokumentacijo ocenjujejo. Zato je primerno, da se zahteve za podatke za mikroorganizme, vključno z virusi in glivami, ki so trenutno v Direktivi 98/8/ES, posodobijo in se kar najbolj prilagodijo tistim iz Direktive 91/414/EGS.

| (3) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Prilogi IVA in IVB k Direktivi 98/8/ES se nadomestita z besedilom iz Priloge k tej direktivi.

Člen 2

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 1. januarja 2008. Besedilo teh predpisov, skupaj s korelacijsko tabelo med predloženimi predpisi in to direktivo, nemudoma pošljejo Komisiji.

Ko države članice sprejmejo navedene predpise, morajo ti vsebovati sklic na to direktivo ali pa morajo biti s sklicem opremljeni ob uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice pošljejo Komisiji besedilo temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga pokriva ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 29. maja 2006

Za Komisijo

Stavros DIMAS

Član Komisije

---

(1)  UL L 123, 24.4.1998, str. 1. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 230, 19.8.1991, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2006/39/ES (UL L 104, 13.4.2006, str. 30).

2

(3)  UL L 106, 17.4.2001, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1830/2003 (UL L 268, 18.10.2003, str. 24).

3

---

PRILOGA

PRILOGA IVA

PODATKI ZA AKTIVNE SNOVI

MIKROORGANIZMI, VKLJUČNO Z VIRUSI IN GLIVAMI

| 1. | Za namene te priloge izraz mikroorganizmi vključuje tudi viruse in glive. V dokumentaciji o aktivnih mikroorganizmih morajo biti zajete najmanj vse točke, ki so navedene v ‚Zahtevah glede dokumentacije‘ spodaj. Za vse mikroorganizme, za katere se vloži zahtevek za vključitev v Prilogo I ali IA, je treba predložiti vsa razpoložljiva ustrezna dognanja in informacije iz literature. Informacije glede odkrivanja in opredelitve mikroorganizma, vključno z načinom delovanja, so posebej pomembne in jih je treba vnesti v oddelke I do IV in opredeljujejo osnovo za oceno možnih vplivov na zdravje ljudi in učinkov na okolje. |
| --- | --- |

1.

Za namene te priloge izraz mikroorganizmi vključuje tudi viruse in glive. V dokumentaciji o aktivnih mikroorganizmih morajo biti zajete najmanj vse točke, ki so navedene v ‚Zahtevah glede dokumentacije‘ spodaj. Za vse mikroorganizme, za katere se vloži zahtevek za vključitev v Prilogo I ali IA, je treba predložiti vsa razpoložljiva ustrezna dognanja in informacije iz literature. Informacije glede odkrivanja in opredelitve mikroorganizma, vključno z načinom delovanja, so posebej pomembne in jih je treba vnesti v oddelke I do IV in opredeljujejo osnovo za oceno možnih vplivov na zdravje ljudi in učinkov na okolje.

| 2. | Če podatki zaradi narave mikroorganizma niso potrebni, se uporablja člen 8(5). |
| --- | --- |

2.

Če podatki zaradi narave mikroorganizma niso potrebni, se uporablja člen 8(5).

| 3. | Treba je pripraviti dokumentacijo v smislu člena 11(1) o ravni sevov mikroorganizma, razen če se predloži informacije, ki kažejo, da je vrsta znana kot dovolj homogena glede vseh značilnosti, ali če vlagatelj zagotovi druga dokazila v skladu s členom 8(5). |
| --- | --- |

3.

Treba je pripraviti dokumentacijo v smislu člena 11(1) o ravni sevov mikroorganizma, razen če se predloži informacije, ki kažejo, da je vrsta znana kot dovolj homogena glede vseh značilnosti, ali če vlagatelj zagotovi druga dokazila v skladu s členom 8(5).

| 4. | Če je mikroorganizem gensko spremenjen v smislu člena 2(2) Direktive 2001/18/ES, je treba predložiti tudi kopijo ocene podatkov z oceno tveganja za okolje, kakor je določeno v členu 4(2) navedene direktive. |
| --- | --- |

4.

Če je mikroorganizem gensko spremenjen v smislu člena 2(2) Direktive 2001/18/ES, je treba predložiti tudi kopijo ocene podatkov z oceno tveganja za okolje, kakor je določeno v členu 4(2) navedene direktive.

| 5. | Če je znano, da je učinek biocidnega proizvoda delno ali v celoti posledica delovanja toksina/metabolita, ali se pričakujejo znatni ostanki toksinov/metabolitov, ki niso povezani z učinkovanjem mikroorganizma, je treba za toksin/metabolit predložiti dokumentacijo v skladu z zahtevami Priloge IIA in, če je posebej določeno, zadevnih delov Priloge IIIA. |
| --- | --- |

5.

Če je znano, da je učinek biocidnega proizvoda delno ali v celoti posledica delovanja toksina/metabolita, ali se pričakujejo znatni ostanki toksinov/metabolitov, ki niso povezani z učinkovanjem mikroorganizma, je treba za toksin/metabolit predložiti dokumentacijo v skladu z zahtevami Priloge IIA in, če je posebej določeno, zadevnih delov Priloge IIIA.

Zahteve glede dokumentacije

ODDELKI:

| I. | Opis mikroorganizma |
| --- | --- |

I.

Opis mikroorganizma

| II. | Biološke lastnosti mikroorganizma |
| --- | --- |

II.

Biološke lastnosti mikroorganizma

| III. | Dodatne informacije o mikroorganizmu |
| --- | --- |

III.

Dodatne informacije o mikroorganizmu

| IV. | Analizne metode |
| --- | --- |

IV.

Analizne metode

| V. | Vplivi na zdravje ljudi |
| --- | --- |

V.

Vplivi na zdravje ljudi

| VI. | Ostanki v ali na tretiranih materialih, hrani in krmi |
| --- | --- |

VI.

Ostanki v ali na tretiranih materialih, hrani in krmi

| VII. | Končno stanje in obnašanje v okolju |
| --- | --- |

VII.

Končno stanje in obnašanje v okolju

| VIII. | Vplivi na neciljne organizme |
| --- | --- |

VIII.

Vplivi na neciljne organizme

| IX. | Razvrščanje in označevanje |
| --- | --- |

IX.

Razvrščanje in označevanje

| X. | Povzetek in ocena oddelkov I do IX, vključno z zaključki ocene tveganja in priporočili |
| --- | --- |

X.

Povzetek in ocena oddelkov I do IX, vključno z zaključki ocene tveganja in priporočili

Dokumentaciji je treba priložiti naslednje podatke v zvezi z zgoraj navedenimi točkami.

I.   OPREDELITEV MIKROORGANIZMA

1.1   Vlagatelj

1.2   Proizvajalec

1.3   Ime in opis vrste, karakterizacija seva

1.3.1   Splošno ime mikroorganizma (tudi druga in prej veljavna imena)

1.3.2   Taksonomska oznaka in sev, ki pove, ali gre za izhodiščni sev, mutantni sev ali gensko spremenjeni organizem (GSO); pri virusih: taksonomska oznaka organizma, serotip, sev ali mutant

1.3.3   Zbirka in referenčna številka kulture, če je ta shranjena

1.3.4   Metode, postopki in merila za ugotavljanje prisotnosti in opis mikroorganizma (na primer morfologija, biokemija, serologija, itd.)

1.4   Specifikacija snovi, uporabljene za proizvodnjo formuliranih proizvodov

1.4.1   Vsebina mikroorganizma

1.4.2   Identiteta in vsebnost nečistoč, dodatkov, kontaminantnih mikroorganizmov

1.4.3   Analitske lastnosti partij

II.   BIOLOŠKE LASTNOSTI MIKROORGANIZMA

2.1   Zgodovina mikroorganizma in njegovih uporab. Naravna navzočnost in geografska razširjenost

2.1.1   Zgodovinsko ozadje

2.1.2   Izvor in naravna navzočnost

2.2   Informacije o ciljnem(-ih) organizmu(-ih)

2.2.1   Opis ciljnega(-ih) organizma(-ov)

2.2.2   Način delovanja

2.3   Razpon specifičnih gostiteljev in vplivi na vrste, ki niso ciljni organizmi

2.4   Razvojne faze/življenjski ciklus mikroorganizma

2.5   Kužnost, širjenje in sposobnost koloniziranja

2.6   Razmerja z znanimi rastlinskimi, živalskimi ali človeškimi patogeni

2.7   Genska stabilnost in dejavniki, ki vplivajo nanjo

2.8   Informacije o tvorjenju metabolitov (zlasti toksinov)

2.9   Antibiotiki in druga antimikrobiološka sredstva

2.10   Stabilnost pri okoljskih dejavnikih

2.11   Vplivi na materiale, snovi in proizvode

III.   NADALJNJE INFORMACIJE O MIKROORGANIZMU

3.1   Funkcija

3.2   Predvideno področje uporabe

3.3   Tip(i) proizvoda in kategorije uporabnikov, za katere je mikroorganizme treba uvrstiti v Prilogi I, IA ali IB

3.4   Proizvodni postopek in obvladovanje kakovosti

3.5   Informacije o pojavu ali možnem pojavu razvoja odpornosti ciljnega(-ih) organizma(-ov)

3.6   Postopki preprečevanja izgube virulence izvorne kulture mikroorganizma

3.7   Priporočene metode in varnostni ukrepi v zvezi z rokovanjem, skladiščenjem, prevozom ali požarom

3.8   Postopki uničenja ali dekontaminacije

3.9   Ukrepi v primeru nesreče

3.10   Postopki za ravnanje z odpadki

3.11   Načrt spremljanja, ki se uporabi za aktivne mikroorganizme, vključno z rokovanjem, shranjevanjem, prevozom in uporabo

IV.   ANALIZNI POSTOPKI

4.1   Metode analiz mikroorganizma, kakor se proizvaja

4.2   Metode za določitev in količinsko opredeljevanje ostankov (živih ali ne-živih)

V.   VPLIVI NA ZDRAVJE LJUDI

STOPNJA I

5.1   Osnovne informacije

5.1.1   Zdravstveni podatki

5.1.2   Zdravstveni nadzor delavcev v proizvodnih obratih

5.1.3   Ugotovitve o občutljivosti/alergenosti

5.1.4   Neposredna opazovanja, npr. klinični primeri

5.2   Osnovne raziskave

5.2.1   Preobčutljivost (senzibilizacija)

5.2.2   Akutna toksičnost, patogenost in kužnost

5.2.2.1   Akutna oralna toksičnost, patogenost in kužnost

5.2.2.2   Akutna toksičnost pri vdihavanju, patogenost in kužnost

5.2.2.3   Enkratni intraperitonealni/subkutani odmerek

5.2.3   Preskušanje genotoksičnosti in vitro

5.2.4   Raziskava o celičnih kulturah

5.2.5   Informacije o kratkoročni toksičnosti in patogenosti

5.2.5.1   Vplivi na zdravje po ponovljeni izpostavljenosti vdihavanju

5.2.6   Predlagano ravnanje: ukrepi prve pomoči, zdravljenje

5.2.7   Patogenost in infektivnost za ljudi in druge sesalce pri imunosupresiji

KONEC STOPNJE I

STOPNJA II

5.3   Posebne raziskave o toksičnosti, patogenosti in kužnosti

5.4   Genotoksičnost – raziskave in vivo na somatskih celicah

5.5   Genotoksičnost – raziskave in vivo na kličnih celicah

KONEC STOPNJE II

5.6   Povzetek toksičnosti, patogenosti in kužnosti pri sesalcih in splošna ocena

VI.   OSTANKI V ALI NA TRETIRANIH PROIZVODIH, ŽIVILIH IN KRMI

6.1   Obstojnost in verjetnost razmnoževanja v ali na tretiranih materialih, krmi ali živilih

6.2   Dodatne zahtevane informacije

6.2.1   Neživi ostanki

6.2.2   Živi ostanki

6.3   Povzetek in ocena ostankov v ali na tretiranih snoveh, hrani in krmi

VII.   KONČNO STANJE IN OBNAŠANJE V OKOLJU

7.1   Obstojnost in razmnoževanje

7.1.1   Tla

7.1.2   Voda

7.1.3   Zrak

7.2   Gibljivost

7.3   Povzetek in ocena končnega stanja in obnašanja v okolju

VIII.   VPLIVI NA NECILJNE ORGANIZME

8.1   Vplivi na ptice

8.2   Vplivi na vodne organizme

8.2.1   Vplivi na ribe

8.2.2   Vplivi na sladkovodne nevretenčarje

8.2.3   Vplivi na rast alg

8.2.4   Vplivi na rastline, razen alg

8.3   Vplivi na čebele

8.4   Vplivi na členonožce, razen čebel

8.5   Vplivi na deževnike

8.6   Vplivi na talne mikroorganizme

8.7   Nadaljnje raziskave

8.7.1   Zemeljske rastline

8.7.2   Sesalci

8.7.3   Druge zadevne vrste in procesi

8.8   Povzetek in ocena vplivov na neciljne organizme

IX.   RAZVRŠČANJE IN OZNAČEVANJE

Dokumentaciji je treba priložiti utemeljene predloge za razporeditev aktivne snovi, ki je mikroorganizem, v eno izmed skupin tveganja iz člena 2 direktive 2000/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. septembra 2000 o varovanju delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti biološkim dejavnikom pri delu (1), skupaj z navedbami, ali morajo biti proizvodi označeni z znakom za biološko nevarnost, določenim v Prilogi II k navedeni direktivi.

X.   POVZETEK IN OCENA ODDELKOV I DO IX, VKLJUČNO Z ZAKLJUČKI OCENE TVEGANJA IN PRIPOROČILI

PRILOGA IVB

PODATKI ZA BIOCIDNE PRIPRAVKE

MIKROORGANIZMI, VKLJUČNO Z VIRUSI IN GLIVAMI

| 1. | Za namene te priloge izraz mikroorganizmi vključuje tudi viruse in glive. Ta priloga predpisuje zahteve glede podatkov za izdajo dovoljenja za biocidni pripravek na podlagi pripravkov iz mikroorganizmov. Za vse biocidne pripravke na podlagi pripravkov iz mikroorganizmov, za katere se vloži zahtevek, je treba predložiti vsa razpoložljiva ustrezna dognanja in informacije iz literature. Informacije glede odkrivanja in opredelitve vseh sestavin v biocidnem pripravku so posebej pomembne in jih je treba vnesti v oddelke I do IV, saj opredeljujejo osnovo za oceno možnih vplivov na zdravje ljudi in učinkov na okolje. |
| --- | --- |

1.

Za namene te priloge izraz mikroorganizmi vključuje tudi viruse in glive. Ta priloga predpisuje zahteve glede podatkov za izdajo dovoljenja za biocidni pripravek na podlagi pripravkov iz mikroorganizmov. Za vse biocidne pripravke na podlagi pripravkov iz mikroorganizmov, za katere se vloži zahtevek, je treba predložiti vsa razpoložljiva ustrezna dognanja in informacije iz literature. Informacije glede odkrivanja in opredelitve vseh sestavin v biocidnem pripravku so posebej pomembne in jih je treba vnesti v oddelke I do IV, saj opredeljujejo osnovo za oceno možnih vplivov na zdravje ljudi in učinkov na okolje.

| 2. | Če podatki zaradi narave biocidnega pripravka niso potrebni, se uporablja člen 8(5). |
| --- | --- |

2.

Če podatki zaradi narave biocidnega pripravka niso potrebni, se uporablja člen 8(5).

| 3. | Podatke je mogoče pridobiti iz obstoječih podatkov, če se pristojnemu organu predloži ustrezno utemeljitev. Zlasti je treba, če je mogoče, uporabiti določbe Direktive 67/548/EGS in Direktive 1999/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. maja 1999 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih pripravkov (2), da bi kar najbolj zmanjšali preskuse na živalih. |
| --- | --- |

3.

Podatke je mogoče pridobiti iz obstoječih podatkov, če se pristojnemu organu predloži ustrezno utemeljitev. Zlasti je treba, če je mogoče, uporabiti določbe Direktive 67/548/EGS in Direktive 1999/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. maja 1999 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih pripravkov (2), da bi kar najbolj zmanjšali preskuse na živalih.

| 4. | Pri izvajanju preskusov je treba podrobno opisati (specifikacija) uporabljeno snov in njene nečistote v skladu z določbami točke oddelka II. Če je potrebno, se za vse toksikološko/ekotoksikološko pomembne kemične sestavine biocidnega pripravka, zlasti če so sestavine pogojno nevarne snovi, kakor je opredeljeno v členu 2(1)(e), zahtevajo podatki, določeni v prilogah IIB in IIIB. |
| --- | --- |

4.

Pri izvajanju preskusov je treba podrobno opisati (specifikacija) uporabljeno snov in njene nečistote v skladu z določbami točke oddelka II. Če je potrebno, se za vse toksikološko/ekotoksikološko pomembne kemične sestavine biocidnega pripravka, zlasti če so sestavine pogojno nevarne snovi, kakor je opredeljeno v členu 2(1)(e), zahtevajo podatki, določeni v prilogah IIB in IIIB.

| 5. | Pri obravnavanju novega pripravka je lahko sprejemljiva ekstrapolacija iz Priloge IVA, če se ocenijo vsi možni vplivi sestavin, zlasti na patogenost in kužnost. |
| --- | --- |

5.

Pri obravnavanju novega pripravka je lahko sprejemljiva ekstrapolacija iz Priloge IVA, če se ocenijo vsi možni vplivi sestavin, zlasti na patogenost in kužnost.

Zahteve glede dokumentacije

ODDELKI:

| I. | Opis biocidnega pripravka |
| --- | --- |

I.

Opis biocidnega pripravka

| II. | Fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti biocidnega pripravka |
| --- | --- |

II.

Fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti biocidnega pripravka

| III. | Podatki o uporabi |
| --- | --- |

III.

Podatki o uporabi

| IV. | Dodatne informacije o biocidnem pripravku |
| --- | --- |

IV.

Dodatne informacije o biocidnem pripravku

| V. | Analizne metode |
| --- | --- |

V.

Analizne metode

| VI. | Podatki o učinkovitosti |
| --- | --- |

VI.

Podatki o učinkovitosti

| VII. | Vplivi na zdravje ljudi |
| --- | --- |

VII.

Vplivi na zdravje ljudi

| VIII. | Ostanki v ali na tretiranih snoveh, hrani in krmi |
| --- | --- |

VIII.

Ostanki v ali na tretiranih snoveh, hrani in krmi

| IX. | Končno stanje in obnašanje v okolju |
| --- | --- |

IX.

Končno stanje in obnašanje v okolju

| X. | Vplivi na neciljne organizme |
| --- | --- |

X.

Vplivi na neciljne organizme

| XI. | Razvrščanje, pakiranje in označevanje biocidnega pripravka |
| --- | --- |

XI.

Razvrščanje, pakiranje in označevanje biocidnega pripravka

| XII. | Povzetek in ocena oddelkov I do XI, vključno z zaključki ocene tveganja in priporočili |
| --- | --- |

XII.

Povzetek in ocena oddelkov I do XI, vključno z zaključki ocene tveganja in priporočili

Dokumentaciji je treba priložiti naslednje podatke v zvezi z zgoraj navedenimi točkami.

I.   OPIS BIOCIDNEGA PRIPRAVKA

1.1   Vlagatelj

1.2   Proizvajalec biocidnega pripravka in mikroorganizma(-ov)

1.3   Blagovna znamka ali predlagana blagovna znamka in proizvajalčeva razvojna šifra biocidnega pripravka

1.4   Podrobne količinske in kakovostne informacije v zvezi s sestavo biocidnega pripravka

1.5   Fizikalno stanje in narava biocidnega pripravka

1.6   Funkcija

II.   FIZIKALNE, KEMIJSKE IN TEHNIČNE LASTNOSTI BIOCIDNEGA PRIPRAVKA

2.1   Videz (barva in vonj)

2.2   Obstojnost pri shranjevanju in rok uporabe

2.2.1   Vplivi svetlobe, temperature in vlage na tehnične lastnosti biocidnega pripravka

2.2.2   Drugi dejavniki, ki vplivajo na stabilnost

2.3   Eksplozivne in oksidacijske lastnosti

2.4   Plamenišče in drugi znaki vnetljivosti ali samovžiga

2.5   Kislost, bazičnost in pH vrednost

2.6   Viskoznost in površinska napetost

2.7   Tehnične lastnosti biocidnega pripravka

2.7.1   Močljivost

2.7.2   Penjenje

2.7.3   Sposobnost tvorjenja suspenzije in obstojnost suspenzije

2.7.4   Suha in mokra sejalna analiza

2.7.5   Razporeditev delcev po velikosti (prašiva in močljivi praški, zrnca), vsebnost prahu/drobnih delcev (zrnca), drobljivost in krušljivost (zrnca)

2.7.6   Sposobnost emulgiranja, ponovnega emulgiranja, obstojnost emulzije

2.7.7   Sipkost, pretočnost (izpiranje) in prašljivost

2.8   Fizikalna, kemijska in biološka združljivost z drugimi pripravki, vključno z biocidnimi pripravki, s katerimi se pripravek uporablja po izdaji dovoljenja ali registracije

2.8.1   Fizikalna združljivost

2.8.2   Kemijska združljivost

2.8.3   Biološka združljivost

2.9   Povzetek in ocena fizikalnih, kemijskih in tehničnih lastnosti biocidnega pripravka

III.   PODATKI O UPORABI

3.1   Predvideno področje uporabe

3.2   Način delovanja

3.3   Podrobnosti o predvideni uporabi

3.4   Pogostnost uporabe

3.5   Vsebnost mikroorganizma v uporabljenem materialu (npr. napravi za uporabo ali vabi)

3.6   Način uporabe

3.7   Število in časovna razporeditev tretiranj in trajanje varstva

3.8   Potrebne čakalne dobe ali drugi varnostni ukrepi za preprečevanje negativnih vplivov za zdravje ljudi in živali ter okolje

3.9   Predlagana navodila za uporabo

3.10   Kategorija uporabnikov

3.11   Podatki o možnem razvoju odpornosti

3.12   Vplivi na materiale ali pripravke, tretirane z biocidnim pripravkom

IV.   NADALJNJE INFORMACIJE O BIOCIDNEM PRIPRAVKU

4.1   Embalaža in skladnost biocidnega pripravka s predlaganimi materiali za pakiranje

4.2   Postopki za čiščenje opreme za nanašanje

4.3   Delovna karenca, potrebne karence ali drugi varnostni ukrepi za zaščito ljudi, živine in okolja

4.4   Priporočene metode in varnostni ukrepi za: rokovanje, skladiščenje, prevoz ali požar

4.5   Ukrepi v primeru nesreče

4.6   Postopki za uničenje ali dekontaminacijo biocidnega pripravka in njegove embalaže

4.6.1   Nadzorovani sežig

4.6.2   Drugo

4.7   Načrt spremljanja, ki se uporabi za aktivne mikroorganizme in druge mikroorganizme, ki jih vsebuje biocidni proizvod, vključno s shranjevanjem, rokovanjem, prevozom in uporabo

V.   ANALIZNI POSTOPKI

5.1   Postopki za analizo biocidnega pripravka

5.2   Postopki za določanje in količinsko vrednotenje ostankov

VI.   PODATKI O UČINKOVITOSTI

VII.   VPLIVI NA ZDRAVJE LJUDI

7.1   Osnovne raziskave akutne toksičnosti

7.1.1   Akutna oralna toksičnost

7.1.2   Akutna toksičnost pri vdihavanju

7.1.3   Akutna perkutana toksičnost

7.2   Dodatne raziskave akutne toksičnosti

7.2.1   Draženje kože

7.2.2   Draženje oči

7.2.3   Občutljivost kože

7.3   Podatki o izpostavljenosti

7.4   Razpoložljivi toksikološki podatki o neaktivnih snoveh

7.5   Dopolnilne raziskave za kombinacije biocidnih pripravkov

7.6   Povzetek in ocena vplivov na zdravje ljudi

VIII.   OSTANKI V ALI NA TRETIRANIH PROIZVODIH, ŽIVILIH IN KRMI

IX.   KONČNO STANJE IN OBNAŠANJE V OKOLJU

X.   VPLIVI NA NECILJNE ORGANIZME

10.1   Vplivi na ptice

10.2   Vplivi na vodne organizme

10.3   Vplivi na čebele

10.4   Vplivi na členonožce, razen čebel

10.5   Vplivi na deževnike

10.6   Vplivi na talne mikroorganizme

10.7   Dodatne raziskave o dodatnih vrstah ali raziskave višje stopnje, kot so raziskave o izbranih neciljnih organizmih.

10.7.1   Zemeljske rastline

10.7.2   Sesalci

10.7.3   Druge zadevne vrste in procesi

10.8   Povzetek in ocena vplivov na neciljne organizme

XI.   RAZVRŠČANJE, PAKIRANJE IN OZNAČEVANJE BIOCIDNEGA PRIPRAVKA

Kot je določeno v členu 20, je treba predložiti predloge, vključno z obrazložitvijo razvrščanja in označevanja biocidnega pripravka, v skladu z določbami iz Direktive 67/548/EGS in Direktive 1999/45/ES. Razvrščanje obsega opis kategorije/kategorij nevarnosti in omejitvene opozorilne stavke za vse nevarne lastnosti. Na podlagi razvrstitve je treba predložiti predlog za označevanje, vključno s simbolom(i) za nevarnost, omejitvenimi opozorilnimi stavki in obvestilnimi stavki o varnosti. Razvrščanje in označevanje mora biti v skladu s kemičnimi snovmi, ki jih vsebuje biocidni proizvod. Če je potrebno, se pristojnemu organu države članice predloži vzorce predlaganega pakiranja.

Dokumentacijo mora spremljati utemeljeni predlog za razvrstitev v eno od skupin tveganja, opisanih v členu 2 Direktive 2000/54/ES, skupaj z navedbami, ali mora bit pripravek opremljen z znakom za bionevarnost, ki je določen v Prilogi II k navedeni direktivi.

XII.   POVZETEK IN OCENA ODDELKOV I DO IX, VKLJUČNO Z ZAKLJUČKI OCENE TVEGANJA IN PRIPOROČILI

---

(1)  UL L 262, 17.10.2000, str. 21.

1

(2)  UL L 200, 30.7.1999, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2006/8/ES (UL L 19, 24.1.2006, str. 12).

2

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

| 30.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 142/16 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 142/16

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 3. maja 2006

o osnutku nacionalnih določb v zvezi z določitvijo mejnih vrednosti emisij trdnih delcev vozil na dizelski pogon, o katerih je Kraljevina Nizozemska na podlagi člena 95(5) Pogodbe ES poslala uradno obvestilo

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 1791)

(Besedilo v nizozemskem jeziku je edino verodostojno)

(2006/372/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ter zlasti člena 95(5) in (6) Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   DEJSTVA

1.   Ustrezna zakonodaja Skupnosti

| (1) | Direktiva 98/69/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 1998 o ukrepih proti onesnaževanju zraka z emisijami iz motornih vozil in o spremembah Direktive Sveta 70/220/EGS z dne 20. marca 1970 o približevanju zakonodaje držav članic o ukrepih proti onesnaževanju zraka s plini iz motornih vozil z motorjem na prisilni vžig (1) določa mejno vrednost emisij trdnih delcev 25 miligramov na kilometer (glej oddelek 5.3.1.4 Priloge I k Direktivi) za dizelska vozila kategorije M – razen za vozila, katerih največja dovoljena masa presega 2 500 kg – in za vozila kategorije N1, razred I, kot je opredeljeno v oddelku A Priloge II k Direktivi Sveta 70/156/EGS z dne 6. februarja 1970 o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji motornih in priklopnih vozil (2). Za nove tipe vozil ta mejna vrednost velja od 1. januarja 2005, za nova vozila pa bo veljala od 1. januarja 2006. Direktiva določa tudi mejno vrednost emisij trdnih delcev 40 miligramov na kilometer za dizelska vozila kategorije N1, razred II, ter mejne vrednosti za emisije trdnih delcev 60 miligramov na kilometer za dizelska vozila kategorije N1, razred III, in kategorije M, katerih največja dovoljena masa presega 2 500 kg. Ti zadnji mejni vrednosti veljata od 1. januarja 2006 za nove tipe vozil, od 1. januarja 2007 pa bosta veljali za nova vozila. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 98/69/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 1998 o ukrepih proti onesnaževanju zraka z emisijami iz motornih vozil in o spremembah Direktive Sveta 70/220/EGS z dne 20. marca 1970 o približevanju zakonodaje držav članic o ukrepih proti onesnaževanju zraka s plini iz motornih vozil z motorjem na prisilni vžig (1) določa mejno vrednost emisij trdnih delcev 25 miligramov na kilometer (glej oddelek 5.3.1.4 Priloge I k Direktivi) za dizelska vozila kategorije M – razen za vozila, katerih največja dovoljena masa presega 2 500 kg – in za vozila kategorije N1, razred I, kot je opredeljeno v oddelku A Priloge II k Direktivi Sveta 70/156/EGS z dne 6. februarja 1970 o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji motornih in priklopnih vozil (2). Za nove tipe vozil ta mejna vrednost velja od 1. januarja 2005, za nova vozila pa bo veljala od 1. januarja 2006. Direktiva določa tudi mejno vrednost emisij trdnih delcev 40 miligramov na kilometer za dizelska vozila kategorije N1, razred II, ter mejne vrednosti za emisije trdnih delcev 60 miligramov na kilometer za dizelska vozila kategorije N1, razred III, in kategorije M, katerih največja dovoljena masa presega 2 500 kg. Ti zadnji mejni vrednosti veljata od 1. januarja 2006 za nove tipe vozil, od 1. januarja 2007 pa bosta veljali za nova vozila.

| (2) | V skladu s členom 2(1) Direktive 98/69/ES „ne sme nobena država članica zaradi razlogov v zvezi z onesnaževanjem zraka z emisijami iz motornih vozil:






  — | zavrniti podelitve ES-homologacije v skladu s členom 4(1) Direktive 70/156/EGS ali |
| --- | --- | --- |

(2)

V skladu s členom 2(1) Direktive 98/69/ES „ne sme nobena država članica zaradi razlogov v zvezi z onesnaževanjem zraka z emisijami iz motornih vozil:

—

zavrniti podelitve ES-homologacije v skladu s členom 4(1) Direktive 70/156/EGS ali

| — | zavrniti podelitve nacionalne homologacije ali |
| --- | --- |

—

zavrniti podelitve nacionalne homologacije ali

| — | prepovedati registracije, prodaje ali začetka uporabe vozil v skladu s členom 7 Direktive 70/156/EGS, |
| --- | --- |

—

prepovedati registracije, prodaje ali začetka uporabe vozil v skladu s členom 7 Direktive 70/156/EGS,

če vozila izpolnjujejo zahteve Direktive 70/220/EGS, spremenjene s to direktivo“.

| (3) | Komisija je 21. decembra 2005 sprejela predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji motornih vozil glede na emisije, o dostopu do informacij za popravilo vozil in o spremembi Direktive 72/306/EGS in Direktive .../.../ES (predlog Euro 5) (3). Predlog znižuje mejno vrednost emisije trdnih delcev za dizelska vozila na 5 miligramov na kilometer. Nova mejna vrednost bo za nove tipe vozil kategorije M in N1, razred I, začela veljati 18 mesecev + 1 dan po začetku veljavnosti Uredbe, za nova vozila kategorije M in N1, razred I pa 36 mesecev od datuma začetka veljavnosti Uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 21. decembra 2005 sprejela predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji motornih vozil glede na emisije, o dostopu do informacij za popravilo vozil in o spremembi Direktive 72/306/EGS in Direktive .../.../ES (predlog Euro 5) (3). Predlog znižuje mejno vrednost emisije trdnih delcev za dizelska vozila na 5 miligramov na kilometer. Nova mejna vrednost bo za nove tipe vozil kategorije M in N1, razred I, začela veljati 18 mesecev + 1 dan po začetku veljavnosti Uredbe, za nova vozila kategorije M in N1, razred I pa 36 mesecev od datuma začetka veljavnosti Uredbe.

| (4) | Direktiva Sveta 1999/30/ES z dne 22. aprila 1999 o mejnih vrednostih žveplovega dioksida, dušikovega dioksida in dušikovih oksidov, trdnih delcev in svinca v zunanjem zraku (4), ki jo je treba brati v povezavi z Direktivo Sveta 96/62/ES z dne 27. septembra 1996 o ocenjevanju in upravljanju kakovosti zunanjega zraka (5) določa mejne vrednosti koncentracij PM10 v zunanjem zraku, pri čemer je PM10 opredeljen kot „trdni delci, ki preidejo skozi dovod s 50-odstotno učinkovitostjo za odstranjevanje delcev z aerodinamičnim premerom nad 10 μm“. Takšne mejne vrednosti so v skladu s členom 5 Direktive 99/30/ES pravno zavezujoče od 1. januarja 2005. V skladu s Prilogo III iste direktive je letna mejna vrednost za varovanje zdravja ljudi 40 μg/m3, medtem ko je 24-urna mejna vrednost za varovanje zdravja ljudi 50 μg/m3 in se ne sme preseči več kakor 35-krat v koledarskem letu. |
| --- | --- |

(4)

Direktiva Sveta 1999/30/ES z dne 22. aprila 1999 o mejnih vrednostih žveplovega dioksida, dušikovega dioksida in dušikovih oksidov, trdnih delcev in svinca v zunanjem zraku (4), ki jo je treba brati v povezavi z Direktivo Sveta 96/62/ES z dne 27. septembra 1996 o ocenjevanju in upravljanju kakovosti zunanjega zraka (5) določa mejne vrednosti koncentracij PM10 v zunanjem zraku, pri čemer je PM10 opredeljen kot „trdni delci, ki preidejo skozi dovod s 50-odstotno učinkovitostjo za odstranjevanje delcev z aerodinamičnim premerom nad 10 μm“. Takšne mejne vrednosti so v skladu s členom 5 Direktive 99/30/ES pravno zavezujoče od 1. januarja 2005. V skladu s Prilogo III iste direktive je letna mejna vrednost za varovanje zdravja ljudi 40 μg/m3, medtem ko je 24-urna mejna vrednost za varovanje zdravja ljudi 50 μg/m3 in se ne sme preseči več kakor 35-krat v koledarskem letu.

| (5) | Člen 7(3) Direktive 96/62/ES določa, da „države članice pripravijo načrte ukrepanja, v katerih navedejo ukrepe, ki jih je treba kratkoročno izvesti, če obstaja nevarnost preseganja mejnih in/ali alarmnih vrednosti, da se ta nevarnost zmanjša in omeji trajanje takega pojava. Ti načrti lahko, odvisno od posameznega primera, predvidevajo tudi ukrepe za nadzor in, če je potrebno, začasno ustavitev dejavnosti, vključno s prometom motornih vozil, ki prispevajo k preseganju mejnih vrednosti“. |
| --- | --- |

(5)

Člen 7(3) Direktive 96/62/ES določa, da „države članice pripravijo načrte ukrepanja, v katerih navedejo ukrepe, ki jih je treba kratkoročno izvesti, če obstaja nevarnost preseganja mejnih in/ali alarmnih vrednosti, da se ta nevarnost zmanjša in omeji trajanje takega pojava. Ti načrti lahko, odvisno od posameznega primera, predvidevajo tudi ukrepe za nadzor in, če je potrebno, začasno ustavitev dejavnosti, vključno s prometom motornih vozil, ki prispevajo k preseganju mejnih vrednosti“.

2.   Uradno obvestilo o nacionalni določbi

| (6) | Kraljevina Nizozemska je uradno obvestila Komisijo o osnutku odloka, katerega namen je uvedba obvezne mejne vrednosti emisij trdnih delcev, in sicer 5 miligramov na kilometer za gospodarska vozila z največjo dovoljeno maso 1 305 kg (vozila N1, razred I) in osebna vozila (vozila M1), kot je opredeljeno v členu 1.1(h) in členu 1.1(at) Voertuigreglementa. Odlok bi veljal za vsa takšna vozila z dizelskim motorjem, ki so prvič uporabljena po 31. decembru 2006. To bi pomenilo, da so ta vozila opremljena s filtrom za delce. |
| --- | --- |

(6)

Kraljevina Nizozemska je uradno obvestila Komisijo o osnutku odloka, katerega namen je uvedba obvezne mejne vrednosti emisij trdnih delcev, in sicer 5 miligramov na kilometer za gospodarska vozila z največjo dovoljeno maso 1 305 kg (vozila N1, razred I) in osebna vozila (vozila M1), kot je opredeljeno v členu 1.1(h) in členu 1.1(at) Voertuigreglementa. Odlok bi veljal za vsa takšna vozila z dizelskim motorjem, ki so prvič uporabljena po 31. decembru 2006. To bi pomenilo, da so ta vozila opremljena s filtrom za delce.

| (7) | Ukrep, o katerem so nizozemske oblasti poslala uradno obvestilo, spreminja zakonodajo o trajnih zahtevah, ki jih morajo izpolnjevati vozila in njihovi sestavni deli čez celo življenjsko dobo (Voertuigreglement). Pregledi o izpolnjevanju teh trajnih zahtev se opravljajo v okviru postopka rednega pregleda vozil in jih lahko izvaja policija. |
| --- | --- |

(7)

Ukrep, o katerem so nizozemske oblasti poslala uradno obvestilo, spreminja zakonodajo o trajnih zahtevah, ki jih morajo izpolnjevati vozila in njihovi sestavni deli čez celo življenjsko dobo (Voertuigreglement). Pregledi o izpolnjevanju teh trajnih zahtev se opravljajo v okviru postopka rednega pregleda vozil in jih lahko izvaja policija.

| (8) | V skladu z obrazložitvenim memorandumom priglašeni ukrep ne zadeva postopka o homologaciji. Zdi se, da bodo ES-homologirana vozila v drugi državi članici nizozemski organi še naprej registrirali in da bodo vozilom, skladnim z zahtevami Direktive 70/220/EGS, kakor je bila spremenjena z Direktivo 98/69/ES, nizozemski organi še naprej podeljevali homologacijo. Kljub temu pa se bo za ta vozila na prvem tehničnem pregledu oziroma pri pregledu policije ugotovilo, da niso skladna s priglašenim ukrepom. |
| --- | --- |

(8)

V skladu z obrazložitvenim memorandumom priglašeni ukrep ne zadeva postopka o homologaciji. Zdi se, da bodo ES-homologirana vozila v drugi državi članici nizozemski organi še naprej registrirali in da bodo vozilom, skladnim z zahtevami Direktive 70/220/EGS, kakor je bila spremenjena z Direktivo 98/69/ES, nizozemski organi še naprej podeljevali homologacijo. Kljub temu pa se bo za ta vozila na prvem tehničnem pregledu oziroma pri pregledu policije ugotovilo, da niso skladna s priglašenim ukrepom.

| (9) | Zato priglašeni ukrep od 1. januarja 2007 uvaja prepoved uporabe novih vozil kategorije N1, razreda I in M1, ki izpuščajo več kot 5 mg trdnih delcev na kilometer. |
| --- | --- |

(9)

Zato priglašeni ukrep od 1. januarja 2007 uvaja prepoved uporabe novih vozil kategorije N1, razreda I in M1, ki izpuščajo več kot 5 mg trdnih delcev na kilometer.

II.   POSTOPEK

| (10) | S pismom z dne 2. novembra 2005 je Kraljevina Nizozemska na podlagi člena 95(5) Pogodbe ES uradno obvestila Komisijo, da namerava sprejeti osnutek odloka o določitvi pravil za omejitev emisij trdnih delcev vozil na dizelski pogon, z odstopanjem od določb Direktive 98/69/ES. |
| --- | --- |

(10)

S pismom z dne 2. novembra 2005 je Kraljevina Nizozemska na podlagi člena 95(5) Pogodbe ES uradno obvestila Komisijo, da namerava sprejeti osnutek odloka o določitvi pravil za omejitev emisij trdnih delcev vozil na dizelski pogon, z odstopanjem od določb Direktive 98/69/ES.

| (11) | S pismom z dne 23. novembra 2005 je Komisija obvestila nizozemsko vlado, da je prejela uradno obvestilo na podlagi člena 95(5) Pogodbe ES in da je šestmesečno obdobje za njegovo preučitev v skladu s členom 95(6) začelo teči 5. novembra 2005, dan po prejemu uradnega obvestila. |
| --- | --- |

(11)

S pismom z dne 23. novembra 2005 je Komisija obvestila nizozemsko vlado, da je prejela uradno obvestilo na podlagi člena 95(5) Pogodbe ES in da je šestmesečno obdobje za njegovo preučitev v skladu s členom 95(6) začelo teči 5. novembra 2005, dan po prejemu uradnega obvestila.

| (12) | S pismom z dne 17. januarja 2006 je Komisija obvestila druge države članice o uradnem obvestilu, ki ga je prejela s strani Kraljevine Nizozemske. Prav tako je Komisija v Uradnem listu Evropske unije
   (6) objavila obvestilo v zvezi z uradnim obvestilom, da bi druge zainteresirane strani obvestila o nacionalnih določbah, ki jih Kraljevina Nizozemska namerava uvesti, ter o razlogih zanje. |
| --- | --- |

(12)

S pismom z dne 17. januarja 2006 je Komisija obvestila druge države članice o uradnem obvestilu, ki ga je prejela s strani Kraljevine Nizozemske. Prav tako je Komisija v Uradnem listu Evropske unije
   (6) objavila obvestilo v zvezi z uradnim obvestilom, da bi druge zainteresirane strani obvestila o nacionalnih določbah, ki jih Kraljevina Nizozemska namerava uvesti, ter o razlogih zanje.

| (13) | S pismom z dne 10. marca 2006 so nizozemski organi obvestili Komisijo o nedavnem poročilu nizozemske Agencije za presojo vplivov na okolje z naslovom „Novo razumevanje obsega problematike trdnih delcev“, ki ugotavlja, da so ravni PM10 za 10 do 15 % nižje od predhodnih domnev. |
| --- | --- |

(13)

S pismom z dne 10. marca 2006 so nizozemski organi obvestili Komisijo o nedavnem poročilu nizozemske Agencije za presojo vplivov na okolje z naslovom „Novo razumevanje obsega problematike trdnih delcev“, ki ugotavlja, da so ravni PM10 za 10 do 15 % nižje od predhodnih domnev.

| (14) | Da bi Komisija preverila argumente, ki so jih predložili nizozemski organi, je znanstveni in tehnični nasvet zaprosila skupino svetovalcev pod okriljem TNO (Nederlandse Organisatie voor toegepast-natuurwetenschappelijk onderzoek). Skupina je Komisiji predložila poročilo 27. marca 2006 (7). |
| --- | --- |

(14)

Da bi Komisija preverila argumente, ki so jih predložili nizozemski organi, je znanstveni in tehnični nasvet zaprosila skupino svetovalcev pod okriljem TNO (Nederlandse Organisatie voor toegepast-natuurwetenschappelijk onderzoek). Skupina je Komisiji predložila poročilo 27. marca 2006 (7).

III.   PRAVNA OCENA

1.   Obravnava dopustnosti

| (15) | Člen 95(5) Pogodbe ES se glasi: „Če država članica po tem, ko Svet ali Komisija sprejme usklajevalni ukrep, meni, da mora na podlagi novih znanstvenih spoznanj o varstvu okolja ali delovnega okolja uvesti nacionalne določbe zaradi problema, ki je specifičen zanjo in je posledica sprejetja usklajevalnega ukrepa, o načrtovanih določbah pa tudi o razlogih za njihovo uvedbo uradno obvesti Komisijo.“ |
| --- | --- |

(15)

Člen 95(5) Pogodbe ES se glasi: „Če država članica po tem, ko Svet ali Komisija sprejme usklajevalni ukrep, meni, da mora na podlagi novih znanstvenih spoznanj o varstvu okolja ali delovnega okolja uvesti nacionalne določbe zaradi problema, ki je specifičen zanjo in je posledica sprejetja usklajevalnega ukrepa, o načrtovanih določbah pa tudi o razlogih za njihovo uvedbo uradno obvesti Komisijo.“

| (16) | Namen uradnega obvestila, ki so ga poslali nizozemski organi, je pridobiti dovoljenje za uvedbo novih nacionalnih določb, za katere se šteje, da niso skladne z Direktivo 70/220/EGS, kakor je bila spremenjena z Direktivo 98/69/ES. Ta direktiva je ukrep za popolno uskladitev tehničnih zahtev za podelitev homologacije motornim vozilom glede na njihove emisije. Določa mejno vrednost emisij trdnih delcev iz dizelskih avtomobilov in lahkih dostavnih vozil, in sicer 25 miligramov na kilometer. |
| --- | --- |

(16)

Namen uradnega obvestila, ki so ga poslali nizozemski organi, je pridobiti dovoljenje za uvedbo novih nacionalnih določb, za katere se šteje, da niso skladne z Direktivo 70/220/EGS, kakor je bila spremenjena z Direktivo 98/69/ES. Ta direktiva je ukrep za popolno uskladitev tehničnih zahtev za podelitev homologacije motornim vozilom glede na njihove emisije. Določa mejno vrednost emisij trdnih delcev iz dizelskih avtomobilov in lahkih dostavnih vozil, in sicer 25 miligramov na kilometer.

| (17) | Iz primerjave določb Direktive 70/220/EGS, kakor je bila spremenjena z Direktivo 89/69/ES, in nacionalnih ukrepov, o katerih je Kraljevina Nizozemska poslala uradno obvestilo, je razvidno, da nizozemski predlog določa strožje zahteve glede tehničnih pregledov motornih vozil na podlagi onesnaževanja zraka z njihovimi emisijami od tistih iz Direktive. Priglašeni ukrep zlasti uvaja obvezno mejno vrednost za emisije trdnih delcev, in sicer 5 miligramov na kilometer za gospodarska vozila z največjo dovoljeno maso 1 305 kg (vozila N1, razred I) in osebna vozila (vozila M1), kar preprečuje, da bi bila uporaba vozil iz teh kategorij v skladu z zahtevami Direktive 70/220/EGS, kakor je bila spremenjena z Direktivo 98/69/ES. Treba je opozoriti, da bo Direktiva postala neuporabna, če bodo lahko države članice zaradi tehničnih pregledov uvajale različne zahteve glede vozil na podlagi onesnaževanja zraka z njihovimi emisijami. ES-homologacija mora ostati v veljavi več let, vsekakor pa dlje od prvega pregleda vozila. Kakršna koli drugačna razlaga bi državam članicam omogočila, da se izognejo ES-homologaciji. |
| --- | --- |

(17)

Iz primerjave določb Direktive 70/220/EGS, kakor je bila spremenjena z Direktivo 89/69/ES, in nacionalnih ukrepov, o katerih je Kraljevina Nizozemska poslala uradno obvestilo, je razvidno, da nizozemski predlog določa strožje zahteve glede tehničnih pregledov motornih vozil na podlagi onesnaževanja zraka z njihovimi emisijami od tistih iz Direktive. Priglašeni ukrep zlasti uvaja obvezno mejno vrednost za emisije trdnih delcev, in sicer 5 miligramov na kilometer za gospodarska vozila z največjo dovoljeno maso 1 305 kg (vozila N1, razred I) in osebna vozila (vozila M1), kar preprečuje, da bi bila uporaba vozil iz teh kategorij v skladu z zahtevami Direktive 70/220/EGS, kakor je bila spremenjena z Direktivo 98/69/ES. Treba je opozoriti, da bo Direktiva postala neuporabna, če bodo lahko države članice zaradi tehničnih pregledov uvajale različne zahteve glede vozil na podlagi onesnaževanja zraka z njihovimi emisijami. ES-homologacija mora ostati v veljavi več let, vsekakor pa dlje od prvega pregleda vozila. Kakršna koli drugačna razlaga bi državam članicam omogočila, da se izognejo ES-homologaciji.

| (18) | Kakor zahteva člen 95(5) Pogodbe ES, je Nizozemska uradno obvestila Komisijo o dejanskem besedilu določb, ki jih namerava uvesti in ki presegajo določbe iz Direktive 70/220/EGS, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 89/69/ES. Zahtevek pa je spremljala obrazložitev razlogov, ki po njenem mnenju upravičujejo uvedbo določb. |
| --- | --- |

(18)

Kakor zahteva člen 95(5) Pogodbe ES, je Nizozemska uradno obvestila Komisijo o dejanskem besedilu določb, ki jih namerava uvesti in ki presegajo določbe iz Direktive 70/220/EGS, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 89/69/ES. Zahtevek pa je spremljala obrazložitev razlogov, ki po njenem mnenju upravičujejo uvedbo določb.

| (19) | Uradno obvestilo, ki ga je poslala Nizozemska za pridobitev dovoljenja za uvedbo nacionalnih določb, ki odstopajo od določb Direktive 70/220/EGS, kakor je bila spremenjena z Direktivo 98/69/ES, se torej šteje za sprejemljivo na podlagi člena 95(5) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(19)

Uradno obvestilo, ki ga je poslala Nizozemska za pridobitev dovoljenja za uvedbo nacionalnih določb, ki odstopajo od določb Direktive 70/220/EGS, kakor je bila spremenjena z Direktivo 98/69/ES, se torej šteje za sprejemljivo na podlagi člena 95(5) Pogodbe ES.

2.   Vsebinska presoja

| (20) | Komisija mora v skladu s členom 95 Pogodbe ES zagotoviti izpolnitev vseh pogojev, ki omogočajo državi članici, da uporabi možnosti odstopanja, predvidene v tem členu. |
| --- | --- |

(20)

Komisija mora v skladu s členom 95 Pogodbe ES zagotoviti izpolnitev vseh pogojev, ki omogočajo državi članici, da uporabi možnosti odstopanja, predvidene v tem členu.

| (21) | Komisija mora zato presoditi, ali so pogoji iz člena 95(5) Pogodbe ES izpolnjeni. Ta člen zahteva, da kadar država članica meni, da je treba uvesti nacionalne določbe, ki odstopajo od usklajevalnega ukrepa, morajo te določbe temeljiti na:






  (a) | novih znanstvenih spoznanjih o varstvu okolja ali delovnega okolja; |
| --- | --- | --- |

(21)

Komisija mora zato presoditi, ali so pogoji iz člena 95(5) Pogodbe ES izpolnjeni. Ta člen zahteva, da kadar država članica meni, da je treba uvesti nacionalne določbe, ki odstopajo od usklajevalnega ukrepa, morajo te določbe temeljiti na:

(a)

novih znanstvenih spoznanjih o varstvu okolja ali delovnega okolja;

| (b) | problemu, ki je specifičen zanjo in je posledica sprejetja usklajevalnega ukrepa. |
| --- | --- |

(b)

problemu, ki je specifičen zanjo in je posledica sprejetja usklajevalnega ukrepa.

| (22) | Poleg tega mora Komisija, če meni, da je uvedba takšnih nacionalnih določb utemeljena, na podlagi člena 95(6) Pogodbe ES preveriti, ali so te nacionalne določbe sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikrito omejevanje trgovine med državami članicami in ali ovirajo delovanje notranjega trga. |
| --- | --- |

(22)

Poleg tega mora Komisija, če meni, da je uvedba takšnih nacionalnih določb utemeljena, na podlagi člena 95(6) Pogodbe ES preveriti, ali so te nacionalne določbe sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikrito omejevanje trgovine med državami članicami in ali ovirajo delovanje notranjega trga.

| (23) | V skladu s sodno prakso Sodišča je treba vsako izjemo od načela enotne uporabe zakonodaje Skupnosti in enotnosti notranjega trga podrobno obrazložiti. Člen 95(5) Pogodbe ES določa izjemo od načel enotne uporabe zakonodaje Skupnosti in enotnosti trga. Zato ga je treba razlagati na takšen način, da njegovo področje uporabe ne presega primerov, na katere se formalno nanaša. |
| --- | --- |

(23)

V skladu s sodno prakso Sodišča je treba vsako izjemo od načela enotne uporabe zakonodaje Skupnosti in enotnosti notranjega trga podrobno obrazložiti. Člen 95(5) Pogodbe ES določa izjemo od načel enotne uporabe zakonodaje Skupnosti in enotnosti trga. Zato ga je treba razlagati na takšen način, da njegovo področje uporabe ne presega primerov, na katere se formalno nanaša.

| (24) | V okviru roka iz člena 95(6) Pogodbe ES mora Komisija pri proučevanju, ali so priglašeni nacionalnih ukrepi na podlagi člena 95(5) utemeljeni, upoštevati „razloge“, ki jih je predložila država članica , ki je poslala uradno obvestilo. To pomeni, da mora država članica, ki je predložila zahtevek, v skladu z določbami Pogodbe ES dokazati, da so nacionalni ukrepi utemeljeni. Glede na postopkovni okvir iz člena 95 Pogodbe ES, vključno s strogim rokom za sprejetje odločitve, se mora Komisija običajno omejiti na proučitev ustreznosti elementov države članice, ki je zaprosila za sprejetje ukrepov, ne da bi morala iskati možne razloge in utemeljitve. |
| --- | --- |

(24)

V okviru roka iz člena 95(6) Pogodbe ES mora Komisija pri proučevanju, ali so priglašeni nacionalnih ukrepi na podlagi člena 95(5) utemeljeni, upoštevati „razloge“, ki jih je predložila država članica , ki je poslala uradno obvestilo. To pomeni, da mora država članica, ki je predložila zahtevek, v skladu z določbami Pogodbe ES dokazati, da so nacionalni ukrepi utemeljeni. Glede na postopkovni okvir iz člena 95 Pogodbe ES, vključno s strogim rokom za sprejetje odločitve, se mora Komisija običajno omejiti na proučitev ustreznosti elementov države članice, ki je zaprosila za sprejetje ukrepov, ne da bi morala iskati možne razloge in utemeljitve.

1.   Obstoj novih znanstvenih spoznanj

| (25) | Nizozemski organi menijo, da je njihov zahtevek upravičen, ker je po sprejetju Direktive 98/69/ES prišlo do novih znanstvenih spoznanj o učinkih emisij trdnih delcev na okolje in zdravje. Novi podatki kažejo, da imajo prekomerne emisije trdnih delcev škodljive posledice za zdravje ljudi, kot sta prezgodnja umrljivost in oslabljeno delovanje pljuč. |
| --- | --- |

(25)

Nizozemski organi menijo, da je njihov zahtevek upravičen, ker je po sprejetju Direktive 98/69/ES prišlo do novih znanstvenih spoznanj o učinkih emisij trdnih delcev na okolje in zdravje. Novi podatki kažejo, da imajo prekomerne emisije trdnih delcev škodljive posledice za zdravje ljudi, kot sta prezgodnja umrljivost in oslabljeno delovanje pljuč.

| (26) | Dokumenti, ki jih je v zvezi z novimi znanstvenimi spoznanji o učinkih emisij trdnih delcev na okolje in zdravje predložila Nizozemska, vključujejo nacionalne in mednarodne študije, publikacije in analize v zvezi s tem vprašanjem. Dokumenti zagotavljajo celovit pregled obstoječih znanstvenih spoznanj, ki so nastala od sprejetja Direktive 98/69/ES, o številnih učinkih na zdravje v zvezi z izpostavljenostjo emisijam trdnih delcev. |
| --- | --- |

(26)

Dokumenti, ki jih je v zvezi z novimi znanstvenimi spoznanji o učinkih emisij trdnih delcev na okolje in zdravje predložila Nizozemska, vključujejo nacionalne in mednarodne študije, publikacije in analize v zvezi s tem vprašanjem. Dokumenti zagotavljajo celovit pregled obstoječih znanstvenih spoznanj, ki so nastala od sprejetja Direktive 98/69/ES, o številnih učinkih na zdravje v zvezi z izpostavljenostjo emisijam trdnih delcev.

| (27) | Nizozemski organi poudarjajo, da je bila povezava med izpostavljenostjo delcem v zraku in številnimi učinki na zdravje dokazana in izpostavljena v številnih nedavnih znanstvenih publikacijah. Učinki emisij trdnih delcev na zdravje se lahko delijo na tiste, ki nastanejo zaradi sorazmerno kratkotrajnega obdobja izpostavljenosti („akutni“) in tiste zaradi dolgotrajne izpostavljenosti („kronični“). Dokumenti, ki jih je predložila Nizozemska, kažejo, da ima dolgotrajna izpostavljenost delcem v zraku večji učinek na zdravje kot kratkotrajna, čeprav tudi ta ni nezanemarljiva. Učinki zaradi kratkotrajne izpostavljenosti vključujejo: vnetne reakcije v pljučih, simptome dihalnih poti, škodljive učinke na kardiovaskularni sistem in povečano raven uporabe zdravil, sprejemov v bolnišnico in umrljivosti. Učinki zaradi dolgotrajne izpostavljenosti vključujejo: povečano število simptomov v spodnjem delu dihalnih poti in kroničnih obstruktivnih pljučnih bolezni, zmanjšanje pljučne funkcije pri otrocih in odraslih ter nižjo pričakovano življenjsko dobo, zlasti zaradi umrljivosti pri boleznih na srcu in pljučnih bolezni ter verjetno zaradi pljučnega raka. |
| --- | --- |

(27)

Nizozemski organi poudarjajo, da je bila povezava med izpostavljenostjo delcem v zraku in številnimi učinki na zdravje dokazana in izpostavljena v številnih nedavnih znanstvenih publikacijah. Učinki emisij trdnih delcev na zdravje se lahko delijo na tiste, ki nastanejo zaradi sorazmerno kratkotrajnega obdobja izpostavljenosti („akutni“) in tiste zaradi dolgotrajne izpostavljenosti („kronični“). Dokumenti, ki jih je predložila Nizozemska, kažejo, da ima dolgotrajna izpostavljenost delcem v zraku večji učinek na zdravje kot kratkotrajna, čeprav tudi ta ni nezanemarljiva. Učinki zaradi kratkotrajne izpostavljenosti vključujejo: vnetne reakcije v pljučih, simptome dihalnih poti, škodljive učinke na kardiovaskularni sistem in povečano raven uporabe zdravil, sprejemov v bolnišnico in umrljivosti. Učinki zaradi dolgotrajne izpostavljenosti vključujejo: povečano število simptomov v spodnjem delu dihalnih poti in kroničnih obstruktivnih pljučnih bolezni, zmanjšanje pljučne funkcije pri otrocih in odraslih ter nižjo pričakovano življenjsko dobo, zlasti zaradi umrljivosti pri boleznih na srcu in pljučnih bolezni ter verjetno zaradi pljučnega raka.

| (28) | Nizozemski organi so predložili dokumente, ki ugotavljajo, da so nedavne epidemiološke in toksikološke študije pokazale – čeprav učinki različnih delov in virov emisij trdnih delcev na zdravje niso popolnoma jasni –, da delci, ki nastajajo pri procesih zgorevanja, kot so saje iz dizelskih motorjev, pomembno vplivajo na zdravje. Delci iz primarnega zgorevanja imajo zaradi svoje sestave (prisotnost prehodnih kovin in reaktivnih organskih spojin) in izjemne majhnosti še posebno škodljive učinke na zdravje. Zaradi svoje majhnosti se lahko delci iz primarnega zgorevanja izognejo zaščitnim mehanizmom človeškega telesa in prodrejo v krvni obtok in različna tkiva. Nizozemski organi opozarjajo na dejstvo, da epidemiološke študije na velikem številu prebivalcev niso mogle ugotoviti mejne vrednosti koncentracije, pod katero trdni delci v zraku ne vplivajo na umrljivost in obolevnost. |
| --- | --- |

(28)

Nizozemski organi so predložili dokumente, ki ugotavljajo, da so nedavne epidemiološke in toksikološke študije pokazale – čeprav učinki različnih delov in virov emisij trdnih delcev na zdravje niso popolnoma jasni –, da delci, ki nastajajo pri procesih zgorevanja, kot so saje iz dizelskih motorjev, pomembno vplivajo na zdravje. Delci iz primarnega zgorevanja imajo zaradi svoje sestave (prisotnost prehodnih kovin in reaktivnih organskih spojin) in izjemne majhnosti še posebno škodljive učinke na zdravje. Zaradi svoje majhnosti se lahko delci iz primarnega zgorevanja izognejo zaščitnim mehanizmom človeškega telesa in prodrejo v krvni obtok in različna tkiva. Nizozemski organi opozarjajo na dejstvo, da epidemiološke študije na velikem številu prebivalcev niso mogle ugotoviti mejne vrednosti koncentracije, pod katero trdni delci v zraku ne vplivajo na umrljivost in obolevnost.

| (29) | Čeprav trenutno ni mogoče zadostno količinsko prikazati učinkov trdnih delcev na zdravje, nizozemski organi menijo, da je za varovanje zdravja prebivalcev Nizozemske in za načelo previdnosti bistvenega pomena kar najhitreje ukrepati, da bi se v največji možni meri zmanjšala izpostavljenost sajastim delcem iz prometa. |
| --- | --- |

(29)

Čeprav trenutno ni mogoče zadostno količinsko prikazati učinkov trdnih delcev na zdravje, nizozemski organi menijo, da je za varovanje zdravja prebivalcev Nizozemske in za načelo previdnosti bistvenega pomena kar najhitreje ukrepati, da bi se v največji možni meri zmanjšala izpostavljenost sajastim delcem iz prometa.

| (30) | Po mnenju nizozemskih organov nedavne znanstvene raziskave kažejo, da so občutljive skupine prebivalcev izpostavljene večjemu tveganju za zdravje zaradi trdnih delcev. Te skupine obsegajo tiste ljudi, ki so po svoji naravi bolj občutljivi na učinke izpostavljenosti emisijam trdnih delcev (npr. ljudje z genetsko nagnjenostjo, zelo majhni otroci, starejši, ljudje z obolenji dihalnih poti in pljuč), ljudi, ki so postali bolj občutljivi zaradi okoljskih ali socialnih dejavnikov oziroma osebnega vedenja, ter ljudi, ki so izpostavljeni neobičajno velikim količinam onesnaževal zraka zaradi prebivanja blizu glavne ceste ali preživljanja časa na prostem. Glede na to, da velik del prebivalcev Nizozemske živi v mestih in ob glavnih cestah, nizozemski organi trdijo, da je tveganje za zdravje prebivalcev zaradi emisij trdnih delcev veliko. |
| --- | --- |

(30)

Po mnenju nizozemskih organov nedavne znanstvene raziskave kažejo, da so občutljive skupine prebivalcev izpostavljene večjemu tveganju za zdravje zaradi trdnih delcev. Te skupine obsegajo tiste ljudi, ki so po svoji naravi bolj občutljivi na učinke izpostavljenosti emisijam trdnih delcev (npr. ljudje z genetsko nagnjenostjo, zelo majhni otroci, starejši, ljudje z obolenji dihalnih poti in pljuč), ljudi, ki so postali bolj občutljivi zaradi okoljskih ali socialnih dejavnikov oziroma osebnega vedenja, ter ljudi, ki so izpostavljeni neobičajno velikim količinam onesnaževal zraka zaradi prebivanja blizu glavne ceste ali preživljanja časa na prostem. Glede na to, da velik del prebivalcev Nizozemske živi v mestih in ob glavnih cestah, nizozemski organi trdijo, da je tveganje za zdravje prebivalcev zaradi emisij trdnih delcev veliko.

| (31) | Komisija ugotavlja, da so bili učinki v zvezi s koncentracijami trdnih delcev na okolje in zdravje do določene mere znani že pred sprejetjem Direktive 98/69/ES. Zdelo se je, da imajo manjši delci večji učinek na zdravje kot grobi delci. Vendar pa je bilo o tej problematiki na voljo le malo študij. Od takrat je bilo izvedenih veliko število novih epidemioloških študij o različnih vidikih izpostavljenosti in učinkih emisij trdnih delcev na zdravje, ki so zlasti pokazale, da so majhni delci nevarnejši od večjih (8). Te nove študije so Svetovni zdravstveni organizaciji omogočile, da posodobi svoje „Smernice o kakovosti zraka v Evropi“ za emisije trdnih delcev leta 2000, 2003 in 2004 (9). |
| --- | --- |

(31)

Komisija ugotavlja, da so bili učinki v zvezi s koncentracijami trdnih delcev na okolje in zdravje do določene mere znani že pred sprejetjem Direktive 98/69/ES. Zdelo se je, da imajo manjši delci večji učinek na zdravje kot grobi delci. Vendar pa je bilo o tej problematiki na voljo le malo študij. Od takrat je bilo izvedenih veliko število novih epidemioloških študij o različnih vidikih izpostavljenosti in učinkih emisij trdnih delcev na zdravje, ki so zlasti pokazale, da so majhni delci nevarnejši od večjih (8). Te nove študije so Svetovni zdravstveni organizaciji omogočile, da posodobi svoje „Smernice o kakovosti zraka v Evropi“ za emisije trdnih delcev leta 2000, 2003 in 2004 (9).

| (32) | Glede na zgoraj navedeno bi se zdelo, da je Nizozemska zagotovila nova znanstvena spoznanja o varstvu okolja, kot zahteva člen 95(5) Pogodbe ES. Ta nova znanstvena spoznanja ob sprejetju Direktive 98/69/ES niso bila na voljo. |
| --- | --- |

(32)

Glede na zgoraj navedeno bi se zdelo, da je Nizozemska zagotovila nova znanstvena spoznanja o varstvu okolja, kot zahteva člen 95(5) Pogodbe ES. Ta nova znanstvena spoznanja ob sprejetju Direktive 98/69/ES niso bila na voljo.

2.   Problem, ki je specifičen za Nizozemsko in je posledica sprejetja Direktive 98/68/ES

| (33) | Nizozemski organi menijo, da se Nizozemska spopada s specifičnim problemom, ki je posledica sprejetja Direktive 98/69/ES. Prvič, organi trdijo, da se Nizozemska približno leto in pol spopada s težavami glede usklajenosti z Direktivo 99/30/ES. Drugič, organi ugotavljajo, da se je zaradi višjih cen bencina, večje izbire dizelskih modelov avtomobilov in močno izboljšane zmogljivosti in večje učinkovitosti porabe goriva dizelskih motorjev število dizelskih avtomobilov na Nizozemskem povečalo. Ko je bila Direktiva 99/69/ES sprejeta, ni bilo pričakovati takšnega povečanja deleža dizelskih avtomobilov. Delež dizelskih avtomobilov se je zvišal z manj kot 15 % leta 1995 na okoli sedanjih 25 %. Zaradi vseh teh dejavnikov je resnost problema glede kakovosti zraka nastopila šele po letu 1998. |
| --- | --- |

(33)

Nizozemski organi menijo, da se Nizozemska spopada s specifičnim problemom, ki je posledica sprejetja Direktive 98/69/ES. Prvič, organi trdijo, da se Nizozemska približno leto in pol spopada s težavami glede usklajenosti z Direktivo 99/30/ES. Drugič, organi ugotavljajo, da se je zaradi višjih cen bencina, večje izbire dizelskih modelov avtomobilov in močno izboljšane zmogljivosti in večje učinkovitosti porabe goriva dizelskih motorjev število dizelskih avtomobilov na Nizozemskem povečalo. Ko je bila Direktiva 99/69/ES sprejeta, ni bilo pričakovati takšnega povečanja deleža dizelskih avtomobilov. Delež dizelskih avtomobilov se je zvišal z manj kot 15 % leta 1995 na okoli sedanjih 25 %. Zaradi vseh teh dejavnikov je resnost problema glede kakovosti zraka nastopila šele po letu 1998.

| (34) | Nizozemski organi so zelo zaskrbljeni zaradi emisij trdnih delcev zaradi velike gostote naseljenosti in večje koncentracije infrastrukture, kot jo imajo druge evropske države. Menijo, da ima Nizozemska poseben položaj v Evropi zaradi svoje intenzivne izrabe prostora, velike gostote ljudi, domačih živali, prometa in industrije. Po njihovem mnenju take okoliščine povzročajo velike emisije na kvadratni kilometer. Poleg tega nizozemski organi trdijo, da se mora Nizozemska spopadati z velikim delom onesnaževanja iz tujine. 45 % koncentracije trdnih delcev na Nizozemskem nastane zaradi človeške dejavnosti, od katerih dve tretjini nastaneta v tujini. Kljub temu je na mestnih območjih antropogeni delež iz virov na Nizozemskem 35–40 %, pri čemer je promet pomemben vir. |
| --- | --- |

(34)

Nizozemski organi so zelo zaskrbljeni zaradi emisij trdnih delcev zaradi velike gostote naseljenosti in večje koncentracije infrastrukture, kot jo imajo druge evropske države. Menijo, da ima Nizozemska poseben položaj v Evropi zaradi svoje intenzivne izrabe prostora, velike gostote ljudi, domačih živali, prometa in industrije. Po njihovem mnenju take okoliščine povzročajo velike emisije na kvadratni kilometer. Poleg tega nizozemski organi trdijo, da se mora Nizozemska spopadati z velikim delom onesnaževanja iz tujine. 45 % koncentracije trdnih delcev na Nizozemskem nastane zaradi človeške dejavnosti, od katerih dve tretjini nastaneta v tujini. Kljub temu je na mestnih območjih antropogeni delež iz virov na Nizozemskem 35–40 %, pri čemer je promet pomemben vir.

| (35) | Nizozemski organi trdijo, da kakovost zraka na mnogih območjih Nizozemske ne ustreza evropskim mejnim vrednostim za trdne delce, kot jih določa Direktiva 99/30/ES. Čeprav so se emisije trdnih delcev med letoma 1990 in 2003 na Nizozemskem močno zmanjšale – po mnenju nizozemskih organov zaradi visoke gostote prometa, ljudi in zgradb –, pa to zmanjšanje ni dovolj za boj proti negativnim učinkom prekomerne emisije trdnih delcev na zdravje in za uveljavitev evropskih mejnih vrednosti kakovosti zraka. |
| --- | --- |

(35)

Nizozemski organi trdijo, da kakovost zraka na mnogih območjih Nizozemske ne ustreza evropskim mejnim vrednostim za trdne delce, kot jih določa Direktiva 99/30/ES. Čeprav so se emisije trdnih delcev med letoma 1990 in 2003 na Nizozemskem močno zmanjšale – po mnenju nizozemskih organov zaradi visoke gostote prometa, ljudi in zgradb –, pa to zmanjšanje ni dovolj za boj proti negativnim učinkom prekomerne emisije trdnih delcev na zdravje in za uveljavitev evropskih mejnih vrednosti kakovosti zraka.

| (36) | Po mnenju nizozemskih organov tretjino vseh domačih emisij trdnih delcev povzroči promet, naslednjo tretjino industrija in približno četrtino kmetijstvo. Delci iz izpušnih plinov so med najbolj škodljivimi trdnimi delci. Ljudje so najbolj izpostavljeni prometu zaradi emisij, ki nastajajo v bližini naselij in drugih občutljivih območij. |
| --- | --- |

(36)

Po mnenju nizozemskih organov tretjino vseh domačih emisij trdnih delcev povzroči promet, naslednjo tretjino industrija in približno četrtino kmetijstvo. Delci iz izpušnih plinov so med najbolj škodljivimi trdnimi delci. Ljudje so najbolj izpostavljeni prometu zaradi emisij, ki nastajajo v bližini naselij in drugih občutljivih območij.

| (37) | V dokumentih z naslovoma „Okoljsko ravnotežje 2005“ (Milieubalans 2005) in „Trdni delci: natančnejši pregled“ (Fijn stof nader bekeken), priloženih k uradnemu obvestilu, nizozemski organi poudarjajo, da koncentracije trdnih delcev v zraku na obsežnih območjih Nizozemske v veliki meri presegajo evropske standarde kakovosti zraka. Nizozemski organi ugotavljajo, da bodo dnevne mejne vrednosti kakovosti zraka za trdne delce leta 2010 še vedno v veliki meri presežene. Nasprotno pa letni povprečni standard za trdne delce ni praktično nikoli presežen. Nizozemski organi opažajo, da so bile kršitve mejnih vrednosti iz Direktive 99/30/ES ugotovljene v skoraj vseh evropskih mestih. Kljub temu pa do kršitev na Nizozemskem, v Belgiji, nemškem Porurju in industrijskih območjih severne Italije prihaja na večjih geografskih območjih kot v ostalih državah članicah. |
| --- | --- |

(37)

V dokumentih z naslovoma „Okoljsko ravnotežje 2005“ (Milieubalans 2005) in „Trdni delci: natančnejši pregled“ (Fijn stof nader bekeken), priloženih k uradnemu obvestilu, nizozemski organi poudarjajo, da koncentracije trdnih delcev v zraku na obsežnih območjih Nizozemske v veliki meri presegajo evropske standarde kakovosti zraka. Nizozemski organi ugotavljajo, da bodo dnevne mejne vrednosti kakovosti zraka za trdne delce leta 2010 še vedno v veliki meri presežene. Nasprotno pa letni povprečni standard za trdne delce ni praktično nikoli presežen. Nizozemski organi opažajo, da so bile kršitve mejnih vrednosti iz Direktive 99/30/ES ugotovljene v skoraj vseh evropskih mestih. Kljub temu pa do kršitev na Nizozemskem, v Belgiji, nemškem Porurju in industrijskih območjih severne Italije prihaja na večjih geografskih območjih kot v ostalih državah članicah.

| (38) | Nizozemski organi ugotavljajo, da iz teh podatkov ni mogoče natančno sklepati, ne da bi upoštevali točnega stanja in velikosti območij v različnih državah. Nizozemski organi tudi ugotavljajo, da se ocenjevanje kakovosti zraka na Nizozemskem izvaja zelo natančno, in sicer z uporabo podrobnih modelov prostorskega načrtovanja poleg predpisanih meritev. Vendar samo še nekaj držav EU uporablja modele; večina držav tako uporablja samo meritve kakovosti zraka. Možno je tudi, da se lahko nekatere razlike pojasnijo z razlikami v uporabi korekcijskih faktorjev. Nizozemska na primer poveča dobljeni rezultat s faktorjem 1,33. Po mnenju nizozemskih organov številne države upoštevajo navodila Evropske komisije in uporabljajo faktor 1,3. Večina držav uporablja nižje korekcijske faktorje ali sploh nobenih. Vse države poleg tega ne prilagajajo kakovosti zraka na ulične vrednosti. Po mnenju nizozemskih organov je število območij v državah, ki ne prilagajajo kakovosti zraka na ulično raven, verjetno podcenjeno. |
| --- | --- |

(38)

Nizozemski organi ugotavljajo, da iz teh podatkov ni mogoče natančno sklepati, ne da bi upoštevali točnega stanja in velikosti območij v različnih državah. Nizozemski organi tudi ugotavljajo, da se ocenjevanje kakovosti zraka na Nizozemskem izvaja zelo natančno, in sicer z uporabo podrobnih modelov prostorskega načrtovanja poleg predpisanih meritev. Vendar samo še nekaj držav EU uporablja modele; večina držav tako uporablja samo meritve kakovosti zraka. Možno je tudi, da se lahko nekatere razlike pojasnijo z razlikami v uporabi korekcijskih faktorjev. Nizozemska na primer poveča dobljeni rezultat s faktorjem 1,33. Po mnenju nizozemskih organov številne države upoštevajo navodila Evropske komisije in uporabljajo faktor 1,3. Večina držav uporablja nižje korekcijske faktorje ali sploh nobenih. Vse države poleg tega ne prilagajajo kakovosti zraka na ulične vrednosti. Po mnenju nizozemskih organov je število območij v državah, ki ne prilagajajo kakovosti zraka na ulično raven, verjetno podcenjeno.

| (39) | Nizozemski organi nenazadnje opozarjajo na svoj poseben pravni položaj. Odlok o kakovosti zraka, ki je začel veljati leta 2001, je vzpostavil pravni režim, s katerim se lahko zaustavijo gradbeni in širitveni načrti ali pa se zahtevajo spremembe načrtov, če imajo ti lahko škodljiv vpliv na kakovost zraka. Po začetku uveljavitve tega režima so sodni organi, vključno z državnim svetom, prejeli več kot 40 ugovorov v zvezi z razvojnim prostorskim načrtovanjem zaradi možnega navzkrižja z Odlokom o kakovosti zraka. V tretjini primerov je državni svet razveljavil načrt. |
| --- | --- |

(39)

Nizozemski organi nenazadnje opozarjajo na svoj poseben pravni položaj. Odlok o kakovosti zraka, ki je začel veljati leta 2001, je vzpostavil pravni režim, s katerim se lahko zaustavijo gradbeni in širitveni načrti ali pa se zahtevajo spremembe načrtov, če imajo ti lahko škodljiv vpliv na kakovost zraka. Po začetku uveljavitve tega režima so sodni organi, vključno z državnim svetom, prejeli več kot 40 ugovorov v zvezi z razvojnim prostorskim načrtovanjem zaradi možnega navzkrižja z Odlokom o kakovosti zraka. V tretjini primerov je državni svet razveljavil načrt.

| (40) | Komisija ugotavlja, da je odstotni delež prenosa trdnih delcev prek meja na Nizozemskem visok, vendar ne višji kot v ostalih državah Beneluksa (10). Komisija tudi ugotavlja, da so za Nizozemsko v primerjavi z drugimi državami članicami značilne znatno višje emisije trdnih delcev iz ladijskega prometa po notranjih plovnih poteh ter pomorskega prometa (11). Prav tako je treba opozoriti, da veliko pristanišče Rotterdam ni prevladujoči vir emisij trdnih delcev, ima pa znaten vpliv na dejavnosti in promet na Nizozemskem in okoli nje (10). |
| --- | --- |

(40)

Komisija ugotavlja, da je odstotni delež prenosa trdnih delcev prek meja na Nizozemskem visok, vendar ne višji kot v ostalih državah Beneluksa (10). Komisija tudi ugotavlja, da so za Nizozemsko v primerjavi z drugimi državami članicami značilne znatno višje emisije trdnih delcev iz ladijskega prometa po notranjih plovnih poteh ter pomorskega prometa (11). Prav tako je treba opozoriti, da veliko pristanišče Rotterdam ni prevladujoči vir emisij trdnih delcev, ima pa znaten vpliv na dejavnosti in promet na Nizozemskem in okoli nje (10).

| (41) | Letna poročila v okviru Direktive Sveta 96/62/ES navajajo, da leta 2003 Nizozemska ni imela posebnih težav s preseganjem vrednosti v primerjavi z drugimi državami članicami (kot na primer Belgijo, Avstrijo, Grčijo, Češko, Litvo, Slovenijo in Slovaško). Ker Nizozemska še ni predložila uradnih podatkov za leto 2004, ni mogoče primerjati stanja kakovosti zraka na Nizozemskem s stanjem v drugih državah članicah leta 2004. Poleg tega Komisija ugotavlja, da je nizozemska Agencija za presojo vplivov na okolje NMP pred nedavnim (marca 2006) objavila ponovno oceno ravni PM10, kjer navaja, da so ravni PM10 za 10 do 15 % nižje od predhodnih domnev. Ta upad je odvisen od kraja na Nizozemskem in kaže, da je višji na podeželju kot v mestih. V skladu s poročilom NMP se bo število območij, kjer bodo mejne vrednosti kakovosti zraka presežene, leta 2010 v primerjavi z letom 2005 prepolovilo, kakor tudi leta 2015 v primerjavi z letom 2010. |
| --- | --- |

(41)

Letna poročila v okviru Direktive Sveta 96/62/ES navajajo, da leta 2003 Nizozemska ni imela posebnih težav s preseganjem vrednosti v primerjavi z drugimi državami članicami (kot na primer Belgijo, Avstrijo, Grčijo, Češko, Litvo, Slovenijo in Slovaško). Ker Nizozemska še ni predložila uradnih podatkov za leto 2004, ni mogoče primerjati stanja kakovosti zraka na Nizozemskem s stanjem v drugih državah članicah leta 2004. Poleg tega Komisija ugotavlja, da je nizozemska Agencija za presojo vplivov na okolje NMP pred nedavnim (marca 2006) objavila ponovno oceno ravni PM10, kjer navaja, da so ravni PM10 za 10 do 15 % nižje od predhodnih domnev. Ta upad je odvisen od kraja na Nizozemskem in kaže, da je višji na podeželju kot v mestih. V skladu s poročilom NMP se bo število območij, kjer bodo mejne vrednosti kakovosti zraka presežene, leta 2010 v primerjavi z letom 2005 prepolovilo, kakor tudi leta 2015 v primerjavi z letom 2010.

| (42) | Na podlagi letnih poročil za leto 2003 in ob upoštevanju novih podatkov, ki jih je poslala nizozemska vlada in se nahajajo v poročilu NMP, se zdi, da obstaja resen dvom v zvezi s prisotnostjo specifičnega problema na Nizozemskem v primerjavi z drugimi državami članicami glede izpolnjevanja mejnih vrednosti iz Direktive o kakovosti zraka. Zlasti raven vseh emisij trdnih delcev (PM10 in PM2.5) na kvadratni kilometer na Nizozemskem predstavlja samo polovico ravni v Belgiji (11). |
| --- | --- |

(42)

Na podlagi letnih poročil za leto 2003 in ob upoštevanju novih podatkov, ki jih je poslala nizozemska vlada in se nahajajo v poročilu NMP, se zdi, da obstaja resen dvom v zvezi s prisotnostjo specifičnega problema na Nizozemskem v primerjavi z drugimi državami članicami glede izpolnjevanja mejnih vrednosti iz Direktive o kakovosti zraka. Zlasti raven vseh emisij trdnih delcev (PM10 in PM2.5) na kvadratni kilometer na Nizozemskem predstavlja samo polovico ravni v Belgiji (11).

| (43) | Natančneje, poraja se dvom, ali obstaja specifičen problem v zvezi z Direktivo 98/69/ES. Kot je navedeno v oddelku 40 zgoraj, je za Nizozemsko značilna znatno višja emisija trdnih delcev od povprečnih iz ladijskega prometa po notranjih plovnih poteh ter pomorskega prometa. Poleg tega je delež dizelskih vozil na Nizozemskem znatno nižji (25 % prodaje novih vozil) od povprečja ES (okoli 50 % prodaje novih vozil). Zato je vprašljivo, ali obstaja specifičen problem v zvezi z emisijo trdnih delcev iz motornih vozil v okviru Direktive 98/69/ES. |
| --- | --- |

(43)

Natančneje, poraja se dvom, ali obstaja specifičen problem v zvezi z Direktivo 98/69/ES. Kot je navedeno v oddelku 40 zgoraj, je za Nizozemsko značilna znatno višja emisija trdnih delcev od povprečnih iz ladijskega prometa po notranjih plovnih poteh ter pomorskega prometa. Poleg tega je delež dizelskih vozil na Nizozemskem znatno nižji (25 % prodaje novih vozil) od povprečja ES (okoli 50 % prodaje novih vozil). Zato je vprašljivo, ali obstaja specifičen problem v zvezi z emisijo trdnih delcev iz motornih vozil v okviru Direktive 98/69/ES.

| (44) | Komisija zato meni, da Nizozemska ni uspela dokazati prisotnosti specifičnega problema v zvezi z Direktivo 98/69/ES. |
| --- | --- |

(44)

Komisija zato meni, da Nizozemska ni uspela dokazati prisotnosti specifičnega problema v zvezi z Direktivo 98/69/ES.

3.   Ocena pogojev v skladu s členom 95(6) Pogodbe ES

| (45) | Na podlagi člena 95(6) Pogodbe ES mora Komisija preveriti, ali nacionalne določbe niso sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikrito omejevanje trgovine med državami članicami in ali ne ovirajo delovanje notranjega trga. |
| --- | --- |

(45)

Na podlagi člena 95(6) Pogodbe ES mora Komisija preveriti, ali nacionalne določbe niso sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikrito omejevanje trgovine med državami članicami in ali ne ovirajo delovanje notranjega trga.

| (46) | Ne mogoče razlagati, da ta zadnji pogoj prepoveduje odobritev katerega koli nacionalnega ukrepa, ki bi lahko vplival na delovanje notranjega trga. Dejansko je lahko vsak nacionalni ukrep, ki odstopa od usklajenega ukrepa, katerega cilj je oblikovanje in delovanje notranjega trga, dejansko ukrep, ki bi lahko vplival na notranji trg. Zato Komisija meni, da je treba za ohranitev koristnosti postopka za odstopanja iz člena 95 Pogodbe ES v okviru člena 95(6) pojem ovire za delovanje notranjega trga razumeti kot nesorazmeren učinek v zvezi z zastavljenim ciljem. |
| --- | --- |

(46)

Ne mogoče razlagati, da ta zadnji pogoj prepoveduje odobritev katerega koli nacionalnega ukrepa, ki bi lahko vplival na delovanje notranjega trga. Dejansko je lahko vsak nacionalni ukrep, ki odstopa od usklajenega ukrepa, katerega cilj je oblikovanje in delovanje notranjega trga, dejansko ukrep, ki bi lahko vplival na notranji trg. Zato Komisija meni, da je treba za ohranitev koristnosti postopka za odstopanja iz člena 95 Pogodbe ES v okviru člena 95(6) pojem ovire za delovanje notranjega trga razumeti kot nesorazmeren učinek v zvezi z zastavljenim ciljem.

| (47) | Nizozemski organi menijo, da je ta ukrep nujen za izboljšanje kakovosti okolja in s tem varovanja zdravja ljudi. Menijo tudi, da osnutek ukrepa ni niti sredstvo samovoljne diskriminacije niti prikrita omejitev trgovine med državami članicami. Poleg tega verjamejo, da je glede na tveganje, ki jih emisije sajastih delcev predstavljajo za okolje in zdravje ljudi, in glede na specifične razmere izpostavljenosti v gosto naseljenih območjih, kot je Nizozemska, ukrep sorazmeren z želenim ciljem. Poleg tega so po mnenju nizozemskih organov vsi modeli vozil, ki imajo opazen delež v prodaji dizelskih avtomobilov, že opremljeni s filtrom za delce oziroma bodo opremljeni v kratkem. Zato priglašeni ukrep proizvajalce avtomobilov ne bi prisilil, da (korenito) spremenijo svoje proizvodne procese. |
| --- | --- |

(47)

Nizozemski organi menijo, da je ta ukrep nujen za izboljšanje kakovosti okolja in s tem varovanja zdravja ljudi. Menijo tudi, da osnutek ukrepa ni niti sredstvo samovoljne diskriminacije niti prikrita omejitev trgovine med državami članicami. Poleg tega verjamejo, da je glede na tveganje, ki jih emisije sajastih delcev predstavljajo za okolje in zdravje ljudi, in glede na specifične razmere izpostavljenosti v gosto naseljenih območjih, kot je Nizozemska, ukrep sorazmeren z želenim ciljem. Poleg tega so po mnenju nizozemskih organov vsi modeli vozil, ki imajo opazen delež v prodaji dizelskih avtomobilov, že opremljeni s filtrom za delce oziroma bodo opremljeni v kratkem. Zato priglašeni ukrep proizvajalce avtomobilov ne bi prisilil, da (korenito) spremenijo svoje proizvodne procese.

| (48) | Francoska in italijanska vlada sta pravočasno predložili pripombe v zvezi z uradnim obvestilom Nizozemske. Obe vladi sta poudarili negativen vpliv, ki bi ga priglašeni ukrep imel na notranji trg vozil z izkrivljanjem trga. Opozorili sta na možnost, da lahko nizozemski organi z davčnimi spodbudami spodbudijo hiter prehod na avtomobile, ki izpolnjujejo raven emisije trdnih delcev, in sicer 5 miligramov na kilometer, kar bi omogočilo hitro uveljavitev prihodnjih evropskih emisijskih standardov, ne da bi hkrati ovirali notranji trg vozil. |
| --- | --- |

(48)

Francoska in italijanska vlada sta pravočasno predložili pripombe v zvezi z uradnim obvestilom Nizozemske. Obe vladi sta poudarili negativen vpliv, ki bi ga priglašeni ukrep imel na notranji trg vozil z izkrivljanjem trga. Opozorili sta na možnost, da lahko nizozemski organi z davčnimi spodbudami spodbudijo hiter prehod na avtomobile, ki izpolnjujejo raven emisije trdnih delcev, in sicer 5 miligramov na kilometer, kar bi omogočilo hitro uveljavitev prihodnjih evropskih emisijskih standardov, ne da bi hkrati ovirali notranji trg vozil.

| (49) | Kot je navedeno zgoraj (glej oddelek 46) je treba pojem ovire za delovanje notranjega trga v okviru člena 95(6) razumeti kot nesorazmeren učinek v zvezi z zastavljenim ciljem. Komisija bo zato svojo oceno osredotočila na pogoje iz člena 95(6) Pogodbe ES o sorazmernosti nacionalnih določb, o katerih je bila uradno obveščena. Pri pripravi te ocene bo morala Komisija odločiti, ali priglašeni ukrep presega tisto, kar je smiselno in nujno za dosego navedenega cilja v zvezi z varstvom okolja in varovanjem zdravja. Ocena bo pripravljena ob predpostavki, da kadar se lahko izvedejo ustrezni ukrepi, je treba sprejeti tiste, ki so najmanj omejevalni. |
| --- | --- |

(49)

Kot je navedeno zgoraj (glej oddelek 46) je treba pojem ovire za delovanje notranjega trga v okviru člena 95(6) razumeti kot nesorazmeren učinek v zvezi z zastavljenim ciljem. Komisija bo zato svojo oceno osredotočila na pogoje iz člena 95(6) Pogodbe ES o sorazmernosti nacionalnih določb, o katerih je bila uradno obveščena. Pri pripravi te ocene bo morala Komisija odločiti, ali priglašeni ukrep presega tisto, kar je smiselno in nujno za dosego navedenega cilja v zvezi z varstvom okolja in varovanjem zdravja. Ocena bo pripravljena ob predpostavki, da kadar se lahko izvedejo ustrezni ukrepi, je treba sprejeti tiste, ki so najmanj omejevalni.

| (50) | Kot uvodno pripombo bi Komisija želela poudariti, da zelo ceni potrebo po nadaljnjem izboljšanju učinkovitosti vozil v zvezi z emisijami v ozračje. Zato je, kot je že navedeno, nedavno pripravila predlog Euro 5. V skladu s predlogom se bodo mejne vrednosti emisije trdnih delcev za nova dizelska osebna vozila in najmanjša lahka dostavna vozila znižala za 80 %. Pri pripravi predloga Euro 5 je Komisija poskušala najti ravnotežje med potrebo po nadaljnjem izboljšanju na področju okolja in potrebo, da se proizvajalcem avtomobilov zagotovi dovolj časa za konstrukcijo vozil in načrtovanje proizvodnih dejavnosti. To se zlasti odraža v določbah glede začetka veljavnosti Uredbe. Z določitvijo uporabe mejnih vrednosti emisije trdnih delcev iz predloga Euro 5 bi ukrep, o katerem so nizozemski organi poslali uradno obvestilo, bistveno skrajšal predlagano časovno obdobje za izvedbo. To bi imelo znaten učinek na proizvajalce avtomobilov, saj bi bili zavezani, da prilagodijo svojo proizvodnjo zahtevam nizozemske zakonodaje, oziroma da omejijo ponudbo modelov na nizozemskem trgu. V tej zvezi je treba opozoriti, da vsi tipi vozil kategorije M1 in N1, razred I, v tem trenutku niso opremljeni s filtrom za delce. Nizozemski organi so obvestili Komisijo, da so številni tipi dizelskih osebnih vozil, opremljeni z dizelskim filtrom za delce, že oziroma bodo kmalu na voljo na nizozemskem trgu. Kljub temu Komisija ugotavlja, da je na podlagi njej dostopnih informacij (od decembra 2005) na nizozemskem trgu vsaj 240 različnih tipov osebnih vozil od približno 710 s filtrom za delce, ki jih ni na voljo in ki bili izključeni iz tega trga, če se sprejme priglašeni ukrep. Ker so pri nekaterih modelih s filtrom za delce opremljena večja vozila, bi nizozemski ukrep lahko izključil manjša, bolj učinkovita vozil glede porabe goriva iz modelov nizozemskega trga, kar bi bilo v nasprotju s politiko EU o omejevanju emisij CO2. |
| --- | --- |

(50)

Kot uvodno pripombo bi Komisija želela poudariti, da zelo ceni potrebo po nadaljnjem izboljšanju učinkovitosti vozil v zvezi z emisijami v ozračje. Zato je, kot je že navedeno, nedavno pripravila predlog Euro 5. V skladu s predlogom se bodo mejne vrednosti emisije trdnih delcev za nova dizelska osebna vozila in najmanjša lahka dostavna vozila znižala za 80 %. Pri pripravi predloga Euro 5 je Komisija poskušala najti ravnotežje med potrebo po nadaljnjem izboljšanju na področju okolja in potrebo, da se proizvajalcem avtomobilov zagotovi dovolj časa za konstrukcijo vozil in načrtovanje proizvodnih dejavnosti. To se zlasti odraža v določbah glede začetka veljavnosti Uredbe. Z določitvijo uporabe mejnih vrednosti emisije trdnih delcev iz predloga Euro 5 bi ukrep, o katerem so nizozemski organi poslali uradno obvestilo, bistveno skrajšal predlagano časovno obdobje za izvedbo. To bi imelo znaten učinek na proizvajalce avtomobilov, saj bi bili zavezani, da prilagodijo svojo proizvodnjo zahtevam nizozemske zakonodaje, oziroma da omejijo ponudbo modelov na nizozemskem trgu. V tej zvezi je treba opozoriti, da vsi tipi vozil kategorije M1 in N1, razred I, v tem trenutku niso opremljeni s filtrom za delce. Nizozemski organi so obvestili Komisijo, da so številni tipi dizelskih osebnih vozil, opremljeni z dizelskim filtrom za delce, že oziroma bodo kmalu na voljo na nizozemskem trgu. Kljub temu Komisija ugotavlja, da je na podlagi njej dostopnih informacij (od decembra 2005) na nizozemskem trgu vsaj 240 različnih tipov osebnih vozil od približno 710 s filtrom za delce, ki jih ni na voljo in ki bili izključeni iz tega trga, če se sprejme priglašeni ukrep. Ker so pri nekaterih modelih s filtrom za delce opremljena večja vozila, bi nizozemski ukrep lahko izključil manjša, bolj učinkovita vozil glede porabe goriva iz modelov nizozemskega trga, kar bi bilo v nasprotju s politiko EU o omejevanju emisij CO2.

| (51) | Nizozemski organi so obvestili Komisijo, da je predvideni ukrep del paketa ukrepov (sveženj ukrepov na dan predložitve proračuna), katerih cilj je izboljšanje kakovosti zraka na Nizozemskem. Ta paket ukrepov se osredotoča na prometne ukrepe, ker so delci iz izpušnih plinov med najbolj škodljivimi trdnimi delci. Poleg drugih ukrepov vključuje subvencije za filter za delce na novih in starejših dizelskih avtomobilov, spodbude za čist lokalni prevoz, tovorni in ladijski prevoz ter spodbude za okolju prijazna goriva. Raziskava se je lotila tudi stroškovne učinkovitosti subvencij za odstranitev starejših (dizelskih) avtomobilov. Paket ukrepov poleg tega vključuje druge generične prometne ukrepe in ukrepe, ki se nanašajo na industrijo in kmetijstvo. Sprejeti bodo tudi lokalni ukrepi v zvezi z nacionalno infrastrukturo, kot so omejitve najvišje hitrosti na določenih cestah. Nazadnje, paket ukrepov si prizadeva tudi za ukrepanje na lokalni ravni – s pomočjo izvajanja mestnih načrtov za kakovost zraka, dodatnih sredstev za spodbujanje lokalnega prevoza, ki manj onesnažuje okolje v občinah in pokrajinah, ter ukrepa, ki temelji na povrnitvi znatnega dela dodatnih stroškov tehnologij, ki manj onesnažujejo okolje, kot so filtri za delce. Poleg tega obstaja podpora za občine, ki omogočajo dostop do mest (mestnih središč) samo vozilom, ki manj onesnažujejo okolje, ter manj hrupnim vozilom. |
| --- | --- |

(51)

Nizozemski organi so obvestili Komisijo, da je predvideni ukrep del paketa ukrepov (sveženj ukrepov na dan predložitve proračuna), katerih cilj je izboljšanje kakovosti zraka na Nizozemskem. Ta paket ukrepov se osredotoča na prometne ukrepe, ker so delci iz izpušnih plinov med najbolj škodljivimi trdnimi delci. Poleg drugih ukrepov vključuje subvencije za filter za delce na novih in starejših dizelskih avtomobilov, spodbude za čist lokalni prevoz, tovorni in ladijski prevoz ter spodbude za okolju prijazna goriva. Raziskava se je lotila tudi stroškovne učinkovitosti subvencij za odstranitev starejših (dizelskih) avtomobilov. Paket ukrepov poleg tega vključuje druge generične prometne ukrepe in ukrepe, ki se nanašajo na industrijo in kmetijstvo. Sprejeti bodo tudi lokalni ukrepi v zvezi z nacionalno infrastrukturo, kot so omejitve najvišje hitrosti na določenih cestah. Nazadnje, paket ukrepov si prizadeva tudi za ukrepanje na lokalni ravni – s pomočjo izvajanja mestnih načrtov za kakovost zraka, dodatnih sredstev za spodbujanje lokalnega prevoza, ki manj onesnažuje okolje v občinah in pokrajinah, ter ukrepa, ki temelji na povrnitvi znatnega dela dodatnih stroškov tehnologij, ki manj onesnažujejo okolje, kot so filtri za delce. Poleg tega obstaja podpora za občine, ki omogočajo dostop do mest (mestnih središč) samo vozilom, ki manj onesnažujejo okolje, ter manj hrupnim vozilom.

| (52) | Nizozemski organi so zagotovili pregled vseh ukrepov, ki jih nameravajo izvesti, skupaj z oceno povezanih stroškov in koristi. Treba je opozoriti, da se nekateri predvideni ukrepi v okviru svežnja ukrepov na dan predložitve proračuna štejejo za „trde ukrepe“, drugi pa za „mehke ukrepe“. „Trdi ukrepi“ so konkretni ukrepi, ki so bili že določeni, katerih financiranje je bilo predvideno in ki so v pristojnosti centralne ravni države. Mehki ukrepi se določijo pozneje oziroma jih določijo druge institucije (kot je Evropska unija), instrument in financiranje pogosto nista opredeljena ali pa centralna raven države nima pristojnosti. |
| --- | --- |

(52)

Nizozemski organi so zagotovili pregled vseh ukrepov, ki jih nameravajo izvesti, skupaj z oceno povezanih stroškov in koristi. Treba je opozoriti, da se nekateri predvideni ukrepi v okviru svežnja ukrepov na dan predložitve proračuna štejejo za „trde ukrepe“, drugi pa za „mehke ukrepe“. „Trdi ukrepi“ so konkretni ukrepi, ki so bili že določeni, katerih financiranje je bilo predvideno in ki so v pristojnosti centralne ravni države. Mehki ukrepi se določijo pozneje oziroma jih določijo druge institucije (kot je Evropska unija), instrument in financiranje pogosto nista opredeljena ali pa centralna raven države nima pristojnosti.

| (53) | Za presojo, ali je priglašeni ukrep sorazmeren z zastavljenimi cilji, Komisija meni, da je treba oceniti, ali lahko nizozemski organi sprejmejo alternativne ukrepe, ki bi imeli enake koristi glede zmanjšanja trdnih delcev (zlasti izredno majhnih delcev) in ki bi bili hkrati manj moteči za notranji trg. Prva stopnja te analize obsega oceno možnih koristi, ki lahko nastanejo z izvajanjem priglašenega ukrepa. |
| --- | --- |

(53)

Za presojo, ali je priglašeni ukrep sorazmeren z zastavljenimi cilji, Komisija meni, da je treba oceniti, ali lahko nizozemski organi sprejmejo alternativne ukrepe, ki bi imeli enake koristi glede zmanjšanja trdnih delcev (zlasti izredno majhnih delcev) in ki bi bili hkrati manj moteči za notranji trg. Prva stopnja te analize obsega oceno možnih koristi, ki lahko nastanejo z izvajanjem priglašenega ukrepa.

| (54) | Po mnenju nizozemskih organov bi izpolnitev obveznosti za namestitev filtrov za delce na dizelska vozila kategorije M1 in N1, razred I, od 1. januarja 2007 pomenila zmanjšanje emisij trdnih delcev za približno 0,4 do 0,5 kiloton (kt) leta 2010, kar predstavlja približno 50 % zmanjšanja, ki ga mora doseči ves paket nizozemskih prometnih ukrepov. Te številke temeljijo na dejstvu, da je bil v času predložitve uradnega obvestila delež dizelskih vozil, opremljenih s filtrom za delce, 10 % vseh avtomobilov, in na predpostavki, da bo Uredba Euro 5 vsaj od 1. julija 2008 postala obvezna za nove tipe vozil in od 1. januarja 2010 za nova vozila. |
| --- | --- |

(54)

Po mnenju nizozemskih organov bi izpolnitev obveznosti za namestitev filtrov za delce na dizelska vozila kategorije M1 in N1, razred I, od 1. januarja 2007 pomenila zmanjšanje emisij trdnih delcev za približno 0,4 do 0,5 kiloton (kt) leta 2010, kar predstavlja približno 50 % zmanjšanja, ki ga mora doseči ves paket nizozemskih prometnih ukrepov. Te številke temeljijo na dejstvu, da je bil v času predložitve uradnega obvestila delež dizelskih vozil, opremljenih s filtrom za delce, 10 % vseh avtomobilov, in na predpostavki, da bo Uredba Euro 5 vsaj od 1. julija 2008 postala obvezna za nove tipe vozil in od 1. januarja 2010 za nova vozila.

| (55) | Komisija priznava, da nizozemski organi od 1. junija 2005 izvajajo shemo davčnih spodbud za namestitev filtrov za delce na nove dizelske avtomobile. Komisija ugotavlja, da v dokumentu „Ocena svežnja ukrepov na dan predložitve proračuna, ki obravnavajo kakovost zraka 2005“ (Beoordeling van het prinsjesdagpakket – Aanpak Luchtkwaliteit 2005) nizozemski organi ocenjujejo vpliv te spodbujevalne sheme. Domnevajo, da bo kot posledica tega ukrepa in ob predpostavki, da bo standard Euro 5 začel veljati vsaj 1. julija 2008 za nove tipe vozil in 1. januarja 2010 za nova vozila, 70–90 % novih dizelskih avtomobilov, prodanih na Nizozemskem leta 2008, imelo filter za delce. Ustrezne številke za predhodna leta so 40–60 % za leto 2006 in 60–80 % za leto 2007. Komisija zato ugotavlja, da bi bile dodatne koristi od uvedbe priglašenih določb v primerjavi z osnovnim scenarijem, pri katerem velja spodbujevalna shema za nove dizelske avtomobile, in ob upoštevanju neodvisnih trendov glede opremljanja dizelskih vozil s filtri za delce, znatno manjše od predvidenih koristi zmanjšanja emisij trdnih delcev za 0,4 do 0,5 kt leta 2010. Komisija meni, da bi bil učinek verjetno približno 0,05 kt (12). Prav tako je treba opozoriti, da bi se lahko učinek obstoječe sheme davčnih spodbud s kombinacijo tega ukrepa z drugimi dopolnilnimi ukrepi še okrepil: s selektivnimi prepovedmi prometa v skladu z zakonodajo Skupnosti na določenih področjih za dizelska vozila, ki ne zpolnjujejo določene ravni emisije trdnih delcev. Izkušnje drugih držav članic kažejo, da je najava takšnih selektivnih prepovedi pogosto dovolj za spodbujanje nakupov dizelskih vozil s filtrom za delce ali nedizelskih vozil. |
| --- | --- |

(55)

Komisija priznava, da nizozemski organi od 1. junija 2005 izvajajo shemo davčnih spodbud za namestitev filtrov za delce na nove dizelske avtomobile. Komisija ugotavlja, da v dokumentu „Ocena svežnja ukrepov na dan predložitve proračuna, ki obravnavajo kakovost zraka 2005“ (Beoordeling van het prinsjesdagpakket – Aanpak Luchtkwaliteit 2005) nizozemski organi ocenjujejo vpliv te spodbujevalne sheme. Domnevajo, da bo kot posledica tega ukrepa in ob predpostavki, da bo standard Euro 5 začel veljati vsaj 1. julija 2008 za nove tipe vozil in 1. januarja 2010 za nova vozila, 70–90 % novih dizelskih avtomobilov, prodanih na Nizozemskem leta 2008, imelo filter za delce. Ustrezne številke za predhodna leta so 40–60 % za leto 2006 in 60–80 % za leto 2007. Komisija zato ugotavlja, da bi bile dodatne koristi od uvedbe priglašenih določb v primerjavi z osnovnim scenarijem, pri katerem velja spodbujevalna shema za nove dizelske avtomobile, in ob upoštevanju neodvisnih trendov glede opremljanja dizelskih vozil s filtri za delce, znatno manjše od predvidenih koristi zmanjšanja emisij trdnih delcev za 0,4 do 0,5 kt leta 2010. Komisija meni, da bi bil učinek verjetno približno 0,05 kt (12). Prav tako je treba opozoriti, da bi se lahko učinek obstoječe sheme davčnih spodbud s kombinacijo tega ukrepa z drugimi dopolnilnimi ukrepi še okrepil: s selektivnimi prepovedmi prometa v skladu z zakonodajo Skupnosti na določenih področjih za dizelska vozila, ki ne zpolnjujejo določene ravni emisije trdnih delcev. Izkušnje drugih držav članic kažejo, da je najava takšnih selektivnih prepovedi pogosto dovolj za spodbujanje nakupov dizelskih vozil s filtrom za delce ali nedizelskih vozil.

| (56) | Nizozemski organi menijo, da ne bi noben drug nacionalni ukrep z manjšim vplivom na trgovino imel podoben učinek kot priglašeni ukrep. Kljub temu Komisija ugotavlja, da v dokumentu „Ocena svežnja ukrepov na dan predložitve proračuna, ki obravnavajo kakovost zraka 2005“ (Beoordeling van het prinsjesdagpakket – Aanpak Luchtkwaliteit 2005) nizozemski organi jasno navajajo, da bi bile poleg ukrepov v okviru svežnja ukrepov na dan predložitve proračuna mogoče alternativne stroškovno učinkovitejše rešitve. Zlasti menijo, da bi bil stroškovno najučinkovitejši način za znižanje koncentracij na nizozemski ravni, tako regionalni kot lokalni, dodatna politika oblikovanja cen za prevozni sektor. Celotne koristi za družbo v zvezi s to rešitvijo bi prevladale nad stroški. Po ocenah nizozemskih oblasti bi sprememba davka na avtomobile in uvedba cestnin leta 2010 zmanjšala emisije do približno enake mere kot ukrepi, predlagani v okviru svežnja ukrepov na dan predložitve proračuna. To pomeni, da bi lahko takšna politika za štiri- do desetkrat bolj zmanjšala emisije trdnih delcev kot priglašeni ukrep (12). |
| --- | --- |

(56)

Nizozemski organi menijo, da ne bi noben drug nacionalni ukrep z manjšim vplivom na trgovino imel podoben učinek kot priglašeni ukrep. Kljub temu Komisija ugotavlja, da v dokumentu „Ocena svežnja ukrepov na dan predložitve proračuna, ki obravnavajo kakovost zraka 2005“ (Beoordeling van het prinsjesdagpakket – Aanpak Luchtkwaliteit 2005) nizozemski organi jasno navajajo, da bi bile poleg ukrepov v okviru svežnja ukrepov na dan predložitve proračuna mogoče alternativne stroškovno učinkovitejše rešitve. Zlasti menijo, da bi bil stroškovno najučinkovitejši način za znižanje koncentracij na nizozemski ravni, tako regionalni kot lokalni, dodatna politika oblikovanja cen za prevozni sektor. Celotne koristi za družbo v zvezi s to rešitvijo bi prevladale nad stroški. Po ocenah nizozemskih oblasti bi sprememba davka na avtomobile in uvedba cestnin leta 2010 zmanjšala emisije do približno enake mere kot ukrepi, predlagani v okviru svežnja ukrepov na dan predložitve proračuna. To pomeni, da bi lahko takšna politika za štiri- do desetkrat bolj zmanjšala emisije trdnih delcev kot priglašeni ukrep (12).

| (57) | Nizozemski organi ugotavljajo, da se kratkoročni učinki v zvezi s cestninami, ki se spreminjajo glede na čas in kraj, ne razlikujejo bistveno od koristi v zvezi z ukrepi na dan predložitve proračuna. Kljub temu so ukrepi na dan predložitve proračuna manj učinkoviti, kar zadeva vpliv na kakovost zraka leta 2020. Ugotavljajo, da, medtem ko cestnine, ki se spreminjajo glede na čas in kraj, vlado stanejo več kot ukrepi na dan predložitve proračuna, bi to ustvarilo znatne koristi na socialnem področju (1–1,5 milijarde EUR na leto). Poleg tega bi se z uveljavitvijo cestnin zmanjšali tudi drugi socialni problemi, kot so hrup, slaba prometna varnost in prometni zastoji. Na koncu priznavajo, da so ukrepi na dan predložitve proračuna „druga najboljša“ rešitev v primerjavi z uveljavitvijo dodatne politike oblikovanja cen za prevozni sektor. |
| --- | --- |

(57)

Nizozemski organi ugotavljajo, da se kratkoročni učinki v zvezi s cestninami, ki se spreminjajo glede na čas in kraj, ne razlikujejo bistveno od koristi v zvezi z ukrepi na dan predložitve proračuna. Kljub temu so ukrepi na dan predložitve proračuna manj učinkoviti, kar zadeva vpliv na kakovost zraka leta 2020. Ugotavljajo, da, medtem ko cestnine, ki se spreminjajo glede na čas in kraj, vlado stanejo več kot ukrepi na dan predložitve proračuna, bi to ustvarilo znatne koristi na socialnem področju (1–1,5 milijarde EUR na leto). Poleg tega bi se z uveljavitvijo cestnin zmanjšali tudi drugi socialni problemi, kot so hrup, slaba prometna varnost in prometni zastoji. Na koncu priznavajo, da so ukrepi na dan predložitve proračuna „druga najboljša“ rešitev v primerjavi z uveljavitvijo dodatne politike oblikovanja cen za prevozni sektor.

| (58) | Komisija na podlagi podatkov nizozemskih organov ugotavlja, da je politika uvedbe cestnin za prevozni sektor na videz stroškovno učinkovitejša kot priglašeni ukrep in bi prinesla večje koristi glede zmanjšanja emisij izredno majhnih trdnih delcev, ne da bi načeloma ovirala delovanje notranjega trga. Učinkovitost tega ukrepa bi se povečala s kombinacijo obstoječe sheme davčnih spodbud in še bolj okrepila, kot je navedeno zgoraj, če bi lokalni organi izvedli druge dopolnilne ukrepe, kot so prepovedi prometa za starejša vozila, ki bolj onesnažujejo okolje. Komisija ugotavlja, da so te zadnje tovrstne ukrepe učinkovito in v veliki meri sprejeli lokalni organi v drugih državah članicah, ki se spopadajo s podobnimi problemi glede kakovosti zraka, kot jih ima Nizozemska. |
| --- | --- |

(58)

Komisija na podlagi podatkov nizozemskih organov ugotavlja, da je politika uvedbe cestnin za prevozni sektor na videz stroškovno učinkovitejša kot priglašeni ukrep in bi prinesla večje koristi glede zmanjšanja emisij izredno majhnih trdnih delcev, ne da bi načeloma ovirala delovanje notranjega trga. Učinkovitost tega ukrepa bi se povečala s kombinacijo obstoječe sheme davčnih spodbud in še bolj okrepila, kot je navedeno zgoraj, če bi lokalni organi izvedli druge dopolnilne ukrepe, kot so prepovedi prometa za starejša vozila, ki bolj onesnažujejo okolje. Komisija ugotavlja, da so te zadnje tovrstne ukrepe učinkovito in v veliki meri sprejeli lokalni organi v drugih državah članicah, ki se spopadajo s podobnimi problemi glede kakovosti zraka, kot jih ima Nizozemska.

| (59) | Poleg tega Komisija meni, da bi lahko nizozemski organi razmislili o okrepitvi nekaterih „trdih ukrepov“, ki so vključeni v ukrepe na dan predložitve proračuna. Dodatno opremljanje dizelskih vozil s filtri za delce bi na primer omogočilo večje zmanjšanje emisij od ocen nizozemskih organov, če bi se povečala dodelitev proračunskih sredstev za ta ukrep in če bi se filtri za trdne delce namestili zlasti v tista vozila, ki opravljajo veliko voženj v mestnih območjih (na primer taksiji). Nizozemski organi ocenjujejo, da so stroški dodatnega opremljanja ladij z dizelskimi filtri za delce nižji od drugih ukrepov glede dodatnega opremljanja (med 10 EUR in 60 EUR na kg zmanjšanja emisij trdnih delcev (13)) in po njihovih izračunih nižji od stroškov zdravstva v zvezi s koncentracijami trdnih delcev (tj. 340 EUR na kg v mestih in 80 EUR na kg podeželju). Glede tega je treba opozoriti, da se bo v skladu s pojekcijami modelov RAINS pomembnost emisij trdnih delcev iz ladijskega prometa po notranjih plovnih poteh ter pomorskega prometa v naslednjih letih povečala, medtem ko se bo relativna pomembnost emisij trdnih delcev iz lahkih vozil zmanjšala. |
| --- | --- |

(59)

Poleg tega Komisija meni, da bi lahko nizozemski organi razmislili o okrepitvi nekaterih „trdih ukrepov“, ki so vključeni v ukrepe na dan predložitve proračuna. Dodatno opremljanje dizelskih vozil s filtri za delce bi na primer omogočilo večje zmanjšanje emisij od ocen nizozemskih organov, če bi se povečala dodelitev proračunskih sredstev za ta ukrep in če bi se filtri za trdne delce namestili zlasti v tista vozila, ki opravljajo veliko voženj v mestnih območjih (na primer taksiji). Nizozemski organi ocenjujejo, da so stroški dodatnega opremljanja ladij z dizelskimi filtri za delce nižji od drugih ukrepov glede dodatnega opremljanja (med 10 EUR in 60 EUR na kg zmanjšanja emisij trdnih delcev (13)) in po njihovih izračunih nižji od stroškov zdravstva v zvezi s koncentracijami trdnih delcev (tj. 340 EUR na kg v mestih in 80 EUR na kg podeželju). Glede tega je treba opozoriti, da se bo v skladu s pojekcijami modelov RAINS pomembnost emisij trdnih delcev iz ladijskega prometa po notranjih plovnih poteh ter pomorskega prometa v naslednjih letih povečala, medtem ko se bo relativna pomembnost emisij trdnih delcev iz lahkih vozil zmanjšala.

| (60) | Nizozemski organi bi lahko razmislili tudi o predčasni izvedbi nekaterih „mehkih ukrepov“, ki so vključeni v ukrepe na dan predložitve proračuna in ki so v pristojnosti nizozemske vlade. V zvezi s tem se opozarja, da je verjetnost glede zmanjšanja emisij trdnih delcev v okviru paketa „mehkih ukrepov“ na dan predložitve proračuna večja od tiste v okviru „trdih ukrepov“. V skladu z ocenami nizozemskih organov bi zlasti uvedba kombiniranega „čiščenja zraka“ v intenzivni živinoreji omogočila zmanjšanje emisij trdnih delcev za 4,4 kt leta 2010. To zmanjšanje je znatno večje od predvidenega zmanjšanja emisij trdnih delcev, ki bi nastalo z izvajanjem priglašenega ukrepa (0,05 kt, glej oddelek 55 zgoraj). Ta ukrep bi imel najbrž večji učinek na manj naseljena območja kot v mestih. Kljub temu bi bilo glede na predvideni obseg osnovnega zmanjšanja koncentracij trdnih delcev in njegovih ugodnih učinkov glede varovanja javnega zdravja dobro razmisliti o predčasni izvedbi. |
| --- | --- |

(60)

Nizozemski organi bi lahko razmislili tudi o predčasni izvedbi nekaterih „mehkih ukrepov“, ki so vključeni v ukrepe na dan predložitve proračuna in ki so v pristojnosti nizozemske vlade. V zvezi s tem se opozarja, da je verjetnost glede zmanjšanja emisij trdnih delcev v okviru paketa „mehkih ukrepov“ na dan predložitve proračuna večja od tiste v okviru „trdih ukrepov“. V skladu z ocenami nizozemskih organov bi zlasti uvedba kombiniranega „čiščenja zraka“ v intenzivni živinoreji omogočila zmanjšanje emisij trdnih delcev za 4,4 kt leta 2010. To zmanjšanje je znatno večje od predvidenega zmanjšanja emisij trdnih delcev, ki bi nastalo z izvajanjem priglašenega ukrepa (0,05 kt, glej oddelek 55 zgoraj). Ta ukrep bi imel najbrž večji učinek na manj naseljena območja kot v mestih. Kljub temu bi bilo glede na predvideni obseg osnovnega zmanjšanja koncentracij trdnih delcev in njegovih ugodnih učinkov glede varovanja javnega zdravja dobro razmisliti o predčasni izvedbi.

| (61) | Komisija meni, da informacije, ki so jih zagotovili nizozemski organi, jasno kažejo, da lahko nizozemski organi sprejmejo manj omejevalne ukrepe od priglašenega, da bi dosegli zastavljene cilje v zvezi z varstvom okolja in varovanjem zdravja. Medtem ko bi priglašeni ukrep kršil sistem ES-homologacije vozil, alternativni ukrepi načeloma ne bi pomenili odstopanja od veljavnih usklajevalnih ukrepov ES. Iz dokumentov, ki jih je predložila Nizozemska, niso jasno razvidni razlogi, zakaj takšni ukrepi nazadnje niso bili predlagani, čeprav so nizozemski organi o njih razmišljali in čeprav bi omogočili vsaj enako zmanjšanje emisij trdnih delcev kot priglašeni ukrep. V zvezi s tem bi Komisija rada poudarila, da mora država članica med različnimi rešitvami za dosego zastavljenega cilja v zvezi z varstvom okolja in varovanjem zdravja izbrati tiste, ki so manj moteče za notranji trg. |
| --- | --- |

(61)

Komisija meni, da informacije, ki so jih zagotovili nizozemski organi, jasno kažejo, da lahko nizozemski organi sprejmejo manj omejevalne ukrepe od priglašenega, da bi dosegli zastavljene cilje v zvezi z varstvom okolja in varovanjem zdravja. Medtem ko bi priglašeni ukrep kršil sistem ES-homologacije vozil, alternativni ukrepi načeloma ne bi pomenili odstopanja od veljavnih usklajevalnih ukrepov ES. Iz dokumentov, ki jih je predložila Nizozemska, niso jasno razvidni razlogi, zakaj takšni ukrepi nazadnje niso bili predlagani, čeprav so nizozemski organi o njih razmišljali in čeprav bi omogočili vsaj enako zmanjšanje emisij trdnih delcev kot priglašeni ukrep. V zvezi s tem bi Komisija rada poudarila, da mora država članica med različnimi rešitvami za dosego zastavljenega cilja v zvezi z varstvom okolja in varovanjem zdravja izbrati tiste, ki so manj moteče za notranji trg.

| (62) | V sklepni ugotovitvi Komisija verjame, da obstajajo dokazi, ki kažejo, da načrtovani nacionalni ukrep ni najmanj omejevalen ukrep za dosego navedenega cilja v zvezi z varstvom okolja in varovanjem zdravja in da bo, če bo sprejet, pomenil nesorazmerno oviro za delovanje notranjega trga. |
| --- | --- |

(62)

V sklepni ugotovitvi Komisija verjame, da obstajajo dokazi, ki kažejo, da načrtovani nacionalni ukrep ni najmanj omejevalen ukrep za dosego navedenega cilja v zvezi z varstvom okolja in varovanjem zdravja in da bo, če bo sprejet, pomenil nesorazmerno oviro za delovanje notranjega trga.

4.   Mednarodni vidiki

| (63) | Komisija bi želela izpostaviti nekaj razmislekov glede mednarodnega vidika načrtovanega ukrepa. Evropska skupnost je s Sklepom Sveta 97/836/ES z dne 27. novembra 1997 v pričakovanju pristopa Evropske skupnosti k Sporazumu Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov („Revidiran sporazum iz leta 1958“) (14) pristopila k Pravilniku UN/ECE št. 83 (15), sprejetim v skladu s Sporazumom Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov („Revidiran sporazum iz leta 1958“). Ta pravilnik določa enake mejne vrednosti emisij in ima enako področje uporabe kot Direktiva 70/220/ES, kot je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 98/69/ES. V skladu s členom 3 Sporazuma iz leta 1958: „cestna vozila, oprema ali deli, za katere je pogodbenica izdala homologacije v skladu s členom 2 tega sporazuma in ki so izdelani na ozemlju pogodbenice, ki uporablja zadevni predpis, ali v drugi državi, ki jo določi pogodbenica, ki je opravila ustrezno homologacijo za zadevne tipe cestnih vozil, opreme in delov, veljajo za skladne z zakonodajo vseh pogodbenic, ki uporabljajo navedeni predpis v okviru homologacij“. |
| --- | --- |

(63)

Komisija bi želela izpostaviti nekaj razmislekov glede mednarodnega vidika načrtovanega ukrepa. Evropska skupnost je s Sklepom Sveta 97/836/ES z dne 27. novembra 1997 v pričakovanju pristopa Evropske skupnosti k Sporazumu Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov („Revidiran sporazum iz leta 1958“) (14) pristopila k Pravilniku UN/ECE št. 83 (15), sprejetim v skladu s Sporazumom Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov („Revidiran sporazum iz leta 1958“). Ta pravilnik določa enake mejne vrednosti emisij in ima enako področje uporabe kot Direktiva 70/220/ES, kot je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 98/69/ES. V skladu s členom 3 Sporazuma iz leta 1958: „cestna vozila, oprema ali deli, za katere je pogodbenica izdala homologacije v skladu s členom 2 tega sporazuma in ki so izdelani na ozemlju pogodbenice, ki uporablja zadevni predpis, ali v drugi državi, ki jo določi pogodbenica, ki je opravila ustrezno homologacijo za zadevne tipe cestnih vozil, opreme in delov, veljajo za skladne z zakonodajo vseh pogodbenic, ki uporabljajo navedeni predpis v okviru homologacij“.

| (64) | Ukrep, o katerem so nizozemski organi poslali uradno obvestilo, ne vsebuje nobene določbe, ki omogoča uporabo vozil, za katere so bile izdane homologacije v skladu s Pravilnikom UN/ECE št. 83. Tako bi ta ukrep vozilom drugih pogodbenic, ki izpolnjujejo zahteve iz Pravilnika 83, preprečil dostop na nizozemski trg. Zato bi ukrep, če bi bil sprejet, kršil Sporazum iz leta 1958. V skladu s sodno prakso Sodišča se mora zakonodaja Skupnosti čim bolj razlagati glede na njene mednarodne obveznosti. Zato mora Komisija zagotoviti, da Skupnost izpolni svoje obveznosti iz Sporazuma iz leta 1958. To pomeni, da mora Nizozemska izpolniti zahteve iz Pravilnika UN/ECE št. 83. V nasprotnem primeru bi lahko druge pogodbenice priznanje homologacij EU postavile pod vprašaj, kar bi imelo jasne nesorazmerne posledice na izvoz vozil iz ES v te države. |
| --- | --- |

(64)

Ukrep, o katerem so nizozemski organi poslali uradno obvestilo, ne vsebuje nobene določbe, ki omogoča uporabo vozil, za katere so bile izdane homologacije v skladu s Pravilnikom UN/ECE št. 83. Tako bi ta ukrep vozilom drugih pogodbenic, ki izpolnjujejo zahteve iz Pravilnika 83, preprečil dostop na nizozemski trg. Zato bi ukrep, če bi bil sprejet, kršil Sporazum iz leta 1958. V skladu s sodno prakso Sodišča se mora zakonodaja Skupnosti čim bolj razlagati glede na njene mednarodne obveznosti. Zato mora Komisija zagotoviti, da Skupnost izpolni svoje obveznosti iz Sporazuma iz leta 1958. To pomeni, da mora Nizozemska izpolniti zahteve iz Pravilnika UN/ECE št. 83. V nasprotnem primeru bi lahko druge pogodbenice priznanje homologacij EU postavile pod vprašaj, kar bi imelo jasne nesorazmerne posledice na izvoz vozil iz ES v te države.

IV.   SKLEP

| (65) | Glede na elemente, ki so bili na voljo za presojo utemeljenosti razlogov, predloženih za priglašene ukrepe, in na podlagi zgoraj navedenih premislekov Komisija meni, da zahtevek z dne 2. novembra 2005 za uvedbo nacionalnih določb, ki odstopajo od Direktive 98/69/ES:






  — | je sprejemljiv, |
| --- | --- | --- |

(65)

Glede na elemente, ki so bili na voljo za presojo utemeljenosti razlogov, predloženih za priglašene ukrepe, in na podlagi zgoraj navedenih premislekov Komisija meni, da zahtevek z dne 2. novembra 2005 za uvedbo nacionalnih določb, ki odstopajo od Direktive 98/69/ES:

—

je sprejemljiv,

| — | ne izpolnjuje vseh pogojev iz člena 95 Pogodbe ES. Nizozemska ni uspela dokazati prisotnosti specifičnega problema v zvezi z Direktivo 98/69/ES. Tudi če bi se ugotovilo, da je Nizozemska uspela dokazati prisotnost specifičnega problema v zvezi z Direktivo 98/69/ES, Komisija meni, da priglašeni ukrep ni sorazmeren z zastavljenimi cilji. |
| --- | --- |

—

ne izpolnjuje vseh pogojev iz člena 95 Pogodbe ES. Nizozemska ni uspela dokazati prisotnosti specifičnega problema v zvezi z Direktivo 98/69/ES. Tudi če bi se ugotovilo, da je Nizozemska uspela dokazati prisotnost specifičnega problema v zvezi z Direktivo 98/69/ES, Komisija meni, da priglašeni ukrep ni sorazmeren z zastavljenimi cilji.

| (66) | Komisija ima zato utemeljene razloge, da ne more odobriti priglašenih nacionalnih določb v skladu s členom 95(6) Pogodbe ES – |
| --- | --- |

(66)

Komisija ima zato utemeljene razloge, da ne more odobriti priglašenih nacionalnih določb v skladu s členom 95(6) Pogodbe ES –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Nacionalne določbe o uvedbi obvezne mejne vrednosti emisij trdnih delcev, in sicer 5 miligramov na kilometer za gospodarska vozila z največjo dovoljeno maso 1 305 kg (vozila N1, razred I) in osebna vozila (vozila M1), o katerih je Kraljevina Nizozemska poslala uradno obvestilo na podlagi člena 95(5) Pogodbe ES, se zavrnejo.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Nizozemsko.

V Bruslju, 3. maja 2006

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 350, 28.12.1998, str. 1.

1

(2)  UL L 42, 23.2.1970, str. 1.

2

(3)  COM(2005) 683 konč.

3

(4)  UL L 163, 29.6.1999, str. 41.

4

(5)  UL L 296, 21.11.1996, str. 55.

5

(6)  UL C 12, 18.1.2006, str. 5.

6

(7)  Poročilo TNO, 06.OR.VM.013.1/IJR „Ocena zahtevka Nizozemske za odstopanje od Direktive 98/69/ES“, 27. marec 2006 (v nadaljevanju Poročilo TNO).

7

(8)  „Health aspects of Air Pollution with Particulate Matter, Ozone and Nitrogen Dioxide“, poročilo o delovni skupini Svetovne zdravstvene organizacije, 2003.

8

(9)  „Meta-analysis of time-series studies and panel studies of Particulate matter (PM) and Ozone (O3)“, Regionalna pisarna Svetovne zdravstvene organizacije za Evropo, 2004.

9

3

(10)  Glej Poročilo TNO, str. 5.

10

(11)  Glej Poročilo TNO, str. 31.

11

(12)  Glej Poročilo TNO, str. 38.

12

(13)  Glej Poročilo TNO, str. 41.

13

(14)  UL L 346, 17.12.1997, str. 78.

14

(15)  Pravilnik UN/ECE št. 83 o „Enotnih predpisih o homologaciji vozil v zvezi z emisijami okolju škodljivih snovi glede zahtev za gorivo“.

15

---

| 30.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 142/26 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 142/26

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 11. maja 2006

o dodelitvi uvoznih kvot za nadzorovane snovi za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2006 v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000 Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 1819)

(Besedilo v nizozemskem, angleškem, francoskem, nemškem, grškem, italijanskem, poljskem, slovenskem in španskem jeziku je edino verodostojno)

(2006/373/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2037/2000 Evropskega parlamenta in Sveta „o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč“ (1), in zlasti člena 7 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Količinske omejitve za dajanje nadzorovanih snovi v promet v Skupnosti so določene v členu 4 Uredbe (ES) št. 2037/2000 in Prilogi III k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Količinske omejitve za dajanje nadzorovanih snovi v promet v Skupnosti so določene v členu 4 Uredbe (ES) št. 2037/2000 in Prilogi III k Uredbi.

| (2) | Člen 4(2)(i)(d) prepoveduje vsem proizvajalcem in uvoznikom, da dajejo metil bromid v promet ali ga uporabljajo za lastne potrebe po 31. decembru 2004. Člen 4(4)(i)(b) dovoljuje odstopanje od te prepovedi, če se metil bromid uporablja za izpolnjevanje dovoljenih zahtev za nujne uporabe pri uporabnikih, določenih v členu 3(2)(ii). Količina metil bromida, dovoljenega za nujne uporabe za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2006, se objavi v ločeni odločbi Komisije. |
| --- | --- |

(2)

Člen 4(2)(i)(d) prepoveduje vsem proizvajalcem in uvoznikom, da dajejo metil bromid v promet ali ga uporabljajo za lastne potrebe po 31. decembru 2004. Člen 4(4)(i)(b) dovoljuje odstopanje od te prepovedi, če se metil bromid uporablja za izpolnjevanje dovoljenih zahtev za nujne uporabe pri uporabnikih, določenih v členu 3(2)(ii). Količina metil bromida, dovoljenega za nujne uporabe za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2006, se objavi v ločeni odločbi Komisije.

| (3) | Člen 4(2)(iii) dovoljuje odstopanje od člena 4(2)(i)(d), če se metil bromid uvaža ali proizvaja za uporabo pri karantenskih ukrepih in predtovornih opravilih. Količina metil bromida, ki se lahko uvozi ali proizvede za te namene v letu 2006, ne sme presegati povprečja obračunske ravni metil bromida, ki ga je proizvajalec ali uvoznik dal v promet ali uporabljal pri karantenskih ukrepih in predtovornih opravilih v letih 1996, 1997 in 1998. |
| --- | --- |

(3)

Člen 4(2)(iii) dovoljuje odstopanje od člena 4(2)(i)(d), če se metil bromid uvaža ali proizvaja za uporabo pri karantenskih ukrepih in predtovornih opravilih. Količina metil bromida, ki se lahko uvozi ali proizvede za te namene v letu 2006, ne sme presegati povprečja obračunske ravni metil bromida, ki ga je proizvajalec ali uvoznik dal v promet ali uporabljal pri karantenskih ukrepih in predtovornih opravilih v letih 1996, 1997 in 1998.

| (4) | Člen 4(4)(i) dovoljuje odstopanje od člena 4(2), če se metil bromid uvaža za uničenje ali za surovine. |
| --- | --- |

(4)

Člen 4(4)(i) dovoljuje odstopanje od člena 4(2), če se metil bromid uvaža za uničenje ali za surovine.

| (5) | Člen 4(3)(i)(e) določa skupno obračunsko raven delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov, ki jih proizvajalci in uvozniki smejo dati v promet ali uporabljati za lastne potrebe v obdobju od 1. januarja do 31. decembra 2006. |
| --- | --- |

(5)

Člen 4(3)(i)(e) določa skupno obračunsko raven delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov, ki jih proizvajalci in uvozniki smejo dati v promet ali uporabljati za lastne potrebe v obdobju od 1. januarja do 31. decembra 2006.

| (6) | Komisija je objavila obvestilo za uvoznike nadzorovanih snovi, ki tanjšajo ozonski plašč (2), v Skupnost in tako prejela izjave o nameravanem uvozu v letu 2006. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je objavila obvestilo za uvoznike nadzorovanih snovi, ki tanjšajo ozonski plašč (2), v Skupnost in tako prejela izjave o nameravanem uvozu v letu 2006.

| (7) | Za delno halogenirane klorofluoroogljikovodike je dodelitev kvot proizvajalcem in uvoznikom skladna z določbami Odločbe Komisije 2005/103/ES z dne 5. februarja 2005 o določitvi mehanizma za dodelitev kvot proizvajalcem in uvoznikom delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov za leta od 2003 do 2009 v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000 (3). |
| --- | --- |

(7)

Za delno halogenirane klorofluoroogljikovodike je dodelitev kvot proizvajalcem in uvoznikom skladna z določbami Odločbe Komisije 2005/103/ES z dne 5. februarja 2005 o določitvi mehanizma za dodelitev kvot proizvajalcem in uvoznikom delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov za leta od 2003 do 2009 v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000 (3).

| (8) | Da lahko izvajalci in podjetja še naprej pravočasno koristijo uvozne kvote in tako zagotovijo potrebno kontinuiteto svojega poslovanja, je primerno, da se ta odločba uporablja od 1. januarja 2006. |
| --- | --- |

(8)

Da lahko izvajalci in podjetja še naprej pravočasno koristijo uvozne kvote in tako zagotovijo potrebno kontinuiteto svojega poslovanja, je primerno, da se ta odločba uporablja od 1. januarja 2006.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so skladni z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 18(2) Uredbe (ES) št. 2037/2000 – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so skladni z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 18(2) Uredbe (ES) št. 2037/2000 –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

1.   Količina nadzorovanih snovi skupine I (klorofluoroogljikovodiki 11, 12, 113, 114 in 115) in skupine II (drugi popolnoma halogenirani klorofluoroogljikovodiki) v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000, ki se sme v letu 2006 sprostiti v prosti promet v Skupnosti iz virov zunaj Skupnosti, je 6 140 000 kilogramov ODP (dejavnik škodljivosti za ozon).

2.   Količina nadzorovanih snovi skupine III (haloni) v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000, ki se sme v letu 2006 sprostiti v prosti promet v Skupnosti iz virov zunaj Skupnosti, je 9 211 000 kilogramov ODP.

3.   Količina nadzorovanih snovi skupine IV (ogljikov tetraklorid) v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000, ki se sme v letu 2006 sprostiti v prosti promet v Skupnosti iz virov zunaj Skupnosti, je 12 099 230 kilogramov ODP.

4.   Količina nadzorovanih snovi skupine V (1,1,1-trikloretan), za katere velja Uredba (ES) št. 2037/2000, ki se sme v letu 2006 sprostiti v prosti promet v Skupnosti iz virov zunaj Skupnosti, je 400 060 kilogramov ODP.

5.   Količina nadzorovanih snovi skupine VI (metil bromid), za katere velja Uredba (ES) št. 2037/2000, ki se sme v letu 2006 sprostiti v prosti promet v Skupnosti iz virov zunaj Skupnosti za karantenske ukrepe in predtovorna opravila, je 502 606 kilogramov ODP.

6.   Količina nadzorovanih snovi skupine VI (metil bromid), za katere velja Uredba (ES) št. 2037/2000 in se uporabljajo za surovine in za uničenje, ki se sme v letu 2006 sprostiti v prosti promet v Skupnosti iz virov zunaj Skupnosti, je 1 503 720 kilogramov ODP.

7.   Količina nadzorovanih snovi skupine VIII (delno halogenirani klorofluoroogljikovodiki), za katere velja Uredba (ES) št. 2037/2000, ki se sme v letu 2006 sprostiti v prosti promet v Skupnosti iz virov zunaj Skupnosti, je 3 078 519,812 kilogramov ODP.

8.   Količina nadzorovanih snovi skupine IX (bromklorometan) v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000, ki se sme v letu 2006 sprostiti v prosti promet v Skupnosti iz virov zunaj Skupnosti, je 162 612 kilogramov ODP.

Člen 2

1.   Uvozne kvote za klorofluoroogljikovodike 11, 12, 113, 114 in 115 in druge popolnoma halogenirane klorofluoroogljikovodike se v obdobju od 1. januarja do 31. decembra 2006 dodelijo za namene in gospodarske družbe, navedene v Prilogi I k tej odločbi.

2.   Uvozne kvote za halone se v obdobju od 1. januarja do 31. decembra 2006 dodelijo za namene in gospodarske družbe, navedene v Prilogi II k tej odločbi.

3.   Uvozne kvote za ogljikov tetraklorid se v obdobju od 1. januarja do 31. decembra 2006 dodelijo za namene in gospodarske družbe, navedene v Prilogi III k tej odločbi.

4.   Uvozne kvote za ogljikov 1,1,1-trikloretan se v obdobju od 1. januarja do 31. decembra 2006 dodelijo za namene in gospodarske družbe, navedene v Prilogi IV k tej odločbi.

5.   Uvozne kvote za metil bromid se v obdobju od 1. januarja do 31. decembra 2006 dodelijo za namene in gospodarske družbe, navedene v Prilogi V k tej odločbi.

6.   Uvozne kvote za delno halogenirane klorofluoroogljikovodike se v obdobju od 1. januarja do 31. decembra 2006 dodelijo za namene in gospodarske družbe, navedene v Prilogi VI k tej odločbi.

7.   Uvozne kvote za bromklorometan se v obdobju od 1. januarja do 31. decembra 2006 dodelijo za namene in gospodarske družbe, navedene v Prilogi VII k tej odločbi.

8.   Uvozne kvote za klorofluoroogljikovodike 11, 12, 113, 114 in 115, druge popolnoma halogenirane klorofluoroogljikovodike, halone, ogljikov tetraklorid, 1,1,1-trikloroetan, metil bromid, delno halogenirane bromofluoroogljikovodike, delno halogenirane klorofluoroogljikovodike in bromoklorometan v obdobju od 1. januarja do 31. decembra 2006 so določene v Prilogi VIII.

Člen 3

Ta odločba se uporablja od 1. januarja 2006 in preneha veljati 31. decembra 2006.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na naslednje gospodarske družbe:

| | Agropest S.A. |
| --- | --- |
| 91-765 Łódź, |
| PL-Górnicza 12/14 |

Agropest S.A.

91-765 Łódź,

PL-Górnicza 12/14

| | Albemarle Chemicals |
| --- | --- |
| Étang de la Gaffette |
| Boulevard Maritime, BP 28 |
| F-13521 Port-de-Bouc |

Albemarle Chemicals

Étang de la Gaffette

Boulevard Maritime, BP 28

F-13521 Port-de-Bouc

| | Albemarle Chemicals |
| --- | --- |
| Parc Scientifique Einstein |
| Rue du Bosquet 9 |
| B-1348 Louvain-la-Neuve |

Albemarle Chemicals

Parc Scientifique Einstein

Rue du Bosquet 9

B-1348 Louvain-la-Neuve

| | Alcobre S.A. |
| --- | --- |
| C/Luis I, Nave 6-B |
| Polígono Industrial Vallecas |
| E-28031 Madrid |

Alcobre S.A.

C/Luis I, Nave 6-B

Polígono Industrial Vallecas

E-28031 Madrid

| | Άλφα Γεωργικά Εφόδια AE |
| --- | --- |
| Οδός Εθνικής Αντιστάσεως 73, |
| GR-152 31 Χαλάνδρι, Αθήνα |

Άλφα Γεωργικά Εφόδια AE

Οδός Εθνικής Αντιστάσεως 73,

GR-152 31 Χαλάνδρι, Αθήνα

| | Arkema S.A. |
| --- | --- |
| Cours Michelet — La Défense 10 |
| F-92091 Paris La Défense |

Arkema S.A.

Cours Michelet — La Défense 10

F-92091 Paris La Défense

| | Asahi Glass Europe B.V. |
| --- | --- |
| World Trade Center |
| Strawinskylaan 1525 |
| NL-1077 XX Amsterdam |
| Nederland |

Asahi Glass Europe B.V.

World Trade Center

Strawinskylaan 1525

NL-1077 XX Amsterdam

Nederland

| | Avantec S.A. |
| --- | --- |
| Bld Henri Cahn, BP 27 |
| F-94363 Bry-sur-Marne Cedex |

Avantec S.A.

Bld Henri Cahn, BP 27

F-94363 Bry-sur-Marne Cedex

| | BaySystems Iberia |
| --- | --- |
| C/ Pau Clarís 196 |
| E-08037 Barcelona |

BaySystems Iberia

C/ Pau Clarís 196

E-08037 Barcelona

| | Bromotirrena |
| --- | --- |
| Via Torino, 4 |
| I-04022 Fondi (LT) |

Bromotirrena

Via Torino, 4

I-04022 Fondi (LT)

| | Calorie S.A. |
| --- | --- |
| 503 Rue Hélène Boucher |
| Z.I. Buc — BP 33 |
| F-78534 Buc Cedex |

Calorie S.A.

503 Rue Hélène Boucher

Z.I. Buc — BP 33

F-78534 Buc Cedex

| | Caraïbes Froid SARL |
| --- | --- |
| BP 6033 |
| Ste Thérèse, Route du Lamentin |
| F-97219 Fort-de-France, Martinique |

Caraïbes Froid SARL

BP 6033

Ste Thérèse, Route du Lamentin

F-97219 Fort-de-France, Martinique

| | Cleanaway Ltd |
| --- | --- |
| Airborne Close, Leigh-on-Sea |
| Essex SS9 4EL |
| United Kingdom |

Cleanaway Ltd

Airborne Close, Leigh-on-Sea

Essex SS9 4EL

United Kingdom

| | Dow Deutschland |
| --- | --- |
| Buetzflethersand |
| D-21683 Stade |

Dow Deutschland

Buetzflethersand

D-21683 Stade

| | DuPont de Nemours (Nederland) B.V. |
| --- | --- |
| Baanhoekweg 22 |
| 3313 LA Dordrecht |
| Nederland |

DuPont de Nemours (Nederland) B.V.

Baanhoekweg 22

3313 LA Dordrecht

Nederland

| | Dyneon GmbH |
| --- | --- |
| D-84504 Burgkirchen |

Dyneon GmbH

D-84504 Burgkirchen

| | Empor d.o.o. |
| --- | --- |
| Leskoškova 9a |
| SI-1000 Ljubljana, Slovenia |

Empor d.o.o.

Leskoškova 9a

SI-1000 Ljubljana, Slovenia

| | Etis d.o.o. |
| --- | --- |
| Trzaska 333 |
| SI-1000 Ljubljana, Slovenia |

Etis d.o.o.

Trzaska 333

SI-1000 Ljubljana, Slovenia

| | Eurobrom B. V. |
| --- | --- |
| Postbus 158 |
| 2280 AD Rijswijk |
| Nederland |

Eurobrom B. V.

Postbus 158

2280 AD Rijswijk

Nederland

| | Fenner-Dunlop b.v. |
| --- | --- |
| Oliemolenstraat 2 |
| Drachten |
| Nederland |

Fenner-Dunlop b.v.

Oliemolenstraat 2

Drachten

Nederland

| | Fujifilm Electronic Materials Europe |
| --- | --- |
| Keetberglaan 1A |
| Haven 1061 |
| B-2070 Zwijndrecht |

Fujifilm Electronic Materials Europe

Keetberglaan 1A

Haven 1061

B-2070 Zwijndrecht

| | G.A.L Cycle-Air Ltd |
| --- | --- |
| Οδός Σινώπης 3, Στρόβολος |
| PO Box 28385, Λευκωσία |
| Κύπρος |

G.A.L Cycle-Air Ltd

Οδός Σινώπης 3, Στρόβολος

PO Box 28385, Λευκωσία

Κύπρος

| | Galco S.A. |
| --- | --- |
| Avenue Carton de Wiart 79 |
| B-1090 Brussels |

Galco S.A.

Avenue Carton de Wiart 79

B-1090 Brussels

| | Galex S.A. |
| --- | --- |
| BP 128 |
| F-13321 Marseille Cedex 16 |

Galex S.A.

BP 128

F-13321 Marseille Cedex 16

| | Great Lakes Chemical (Europe) Ltd |
| --- | --- |
| Halebank, Widnes |
| Cheshire WA8 8NS |
| United Kingdom |

Great Lakes Chemical (Europe) Ltd

Halebank, Widnes

Cheshire WA8 8NS

United Kingdom

| | Harp International Ltd |
| --- | --- |
| Gellihirion Industrial Estate |
| Rhondda Cynon Taff |
| Pontypridd CF37 5SX |
| United Kingdom |

Harp International Ltd

Gellihirion Industrial Estate

Rhondda Cynon Taff

Pontypridd CF37 5SX

United Kingdom

| | Honeywell Fluorine Products Europe B.V. |
| --- | --- |
| Kempenweg 90 |
| Postbus 264 |
| 6000 AG Weert |
| Nederland |

Honeywell Fluorine Products Europe B.V.

Kempenweg 90

Postbus 264

6000 AG Weert

Nederland

| | Ineos Fluor Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 13, The Heath |
| Runcorn, Cheshire WA7 4QF |
| United Kingdom |

Ineos Fluor Ltd

PO Box 13, The Heath

Runcorn, Cheshire WA7 4QF

United Kingdom

| | Laboratorios Miret SA (LAMIRSA) |
| --- | --- |
| Geminis 4, Pol. Ind. Can Parellada |
| E-08228 Les Fonts de Terrassa, Barcelona |

Laboratorios Miret SA (LAMIRSA)

Geminis 4, Pol. Ind. Can Parellada

E-08228 Les Fonts de Terrassa, Barcelona

| | Matero |
| --- | --- |
| PO Box 51744 |
| 3508 Λεμεσός |
| Κύπρος |

Matero

PO Box 51744

3508 Λεμεσός

Κύπρος

| | Mebrom NV |
| --- | --- |
| Assenedestraat 4 |
| B-9940 Rieme Ertvelde |

Mebrom NV

Assenedestraat 4

B-9940 Rieme Ertvelde

| | Βιομηχανία Φωσφορικών Λιπασμάτων Α.Ε. |
| --- | --- |
| Εργοστάσιο Θεσσαλονίκης, Ταχ. Θυρίδα 10183 |
| GR-54110 Θεσσαλονίκη |

Βιομηχανία Φωσφορικών Λιπασμάτων Α.Ε.

Εργοστάσιο Θεσσαλονίκης, Ταχ. Θυρίδα 10183

GR-54110 Θεσσαλονίκη

| | Poz Pliszka (PL) |
| --- | --- |
| 45, Szczecińska St., |
| PL-80-392 Gdańsk, Poland |

Poz Pliszka (PL)

45, Szczecińska St.,

PL-80-392 Gdańsk, Poland

| | P.U.P.H. SOLFUM Sp. z o.o |
| --- | --- |
| ul. Wojska Polskiego 83 |
| PL-91-755 Łódź |

P.U.P.H. SOLFUM Sp. z o.o

ul. Wojska Polskiego 83

PL-91-755 Łódź

| | Refrigerant Products Ltd |
| --- | --- |
| N9 Central Park Estate |
| Westinghouse Road |
| Trafford Park |
| Manchester M17 1PG |
| United Kingdom |

Refrigerant Products Ltd

N9 Central Park Estate

Westinghouse Road

Trafford Park

Manchester M17 1PG

United Kingdom

| | Rhodia Organique Fine Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 46 |
| St Andrews Road, Avonmouth |
| Bristol BS11 9YF |
| United Kingdom |

Rhodia Organique Fine Ltd

PO Box 46

St Andrews Road, Avonmouth

Bristol BS11 9YF

United Kingdom

| | Sigma Aldrich Logistik GmbH |
| --- | --- |
| Kappelweg 1 |
| D-91625 Schnelldorf |

Sigma Aldrich Logistik GmbH

Kappelweg 1

D-91625 Schnelldorf

| | Sigma Aldrich Chimie SARL |
| --- | --- |
| 80, rue de Luzais |
| L'isle d'Abeau Chesnes, |
| F-38297 St Quentin Fallavier |

Sigma Aldrich Chimie SARL

80, rue de Luzais

L'isle d'Abeau Chesnes,

F-38297 St Quentin Fallavier

| | Sigma Aldrich Company Ltd |
| --- | --- |
| The Old Brickyard |
| New Road |
| Gillingham SP8 4XT |
| United Kingdom |

Sigma Aldrich Company Ltd

The Old Brickyard

New Road

Gillingham SP8 4XT

United Kingdom

| | SJB Chemical Products B.V. |
| --- | --- |
| Wellerondom 11 |
| 3230 AG Brielle |
| Nederland |

SJB Chemical Products B.V.

Wellerondom 11

3230 AG Brielle

Nederland

| | Solquimia Iberia, S.L. |
| --- | --- |
| C/Duque de Alba No 3, 1o, |
| E-28012 Madrid |

Solquimia Iberia, S.L.

C/Duque de Alba No 3, 1o,

E-28012 Madrid

| | Solvay Organics GmbH |
| --- | --- |
| Hans-Böckler-Allee 20 |
| D-30173 Hannover |

Solvay Organics GmbH

Hans-Böckler-Allee 20

D-30173 Hannover

| | Solvay Solexis SpA |
| --- | --- |
| Viale Lombardia 20 |
| I-20021 Bollate (MI) |

Solvay Solexis SpA

Viale Lombardia 20

I-20021 Bollate (MI)

| | Syngenta Crop Protection |
| --- | --- |
| Surrey Research Park |
| 30 Priestly Road, Guildford Surrey |
| GU2 7YH United Kingdom |

Syngenta Crop Protection

Surrey Research Park

30 Priestly Road, Guildford Surrey

GU2 7YH United Kingdom

| | Synthesia Española s.a |
| --- | --- |
| Conde Borrell, 62 |
| E-08015 Barcelona |

Synthesia Española s.a

Conde Borrell, 62

E-08015 Barcelona

| | Tazzetti Fluids S.r.l. |
| --- | --- |
| Ms Micaela Brero |
| Corso Europa n. 600/a |
| Volpiano (TO) |

Tazzetti Fluids S.r.l.

Ms Micaela Brero

Corso Europa n. 600/a

Volpiano (TO)

| | Unitor ASA |
| --- | --- |
| Willembarendzstraat, 50 |
| 3165 AB Rotterdam/ Albrandswaard |
| Nederland |

Unitor ASA

Willembarendzstraat, 50

3165 AB Rotterdam/ Albrandswaard

Nederland

| | Wigmors |
| --- | --- |
| ul. Irysowa 5 |
| 51-117 Wrocław |
| Poland |

Wigmors

ul. Irysowa 5

51-117 Wrocław

Poland

| | Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. |
| --- | --- |
| 6000 Kecskemét |
| Tatár sor 18. |
| Hungary |

Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft.

6000 Kecskemét

Tatár sor 18.

Hungary

V Bruslju, 11. maja 2006

Za Komisijo

Stavros DIMAS

Član Komisije

---

(1)  UL L 244, 29.9.2000, str. 1. Uredba kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 2004/2077 (UL L 359, 4.12.2004, str. 28).

1

(2)  UL C 168, 8.7.2005, str. 33.

2

(3)  UL L 33, 5.2.2005, str. 65.

3

---

PRILOGA I

SKUPINI I in II

Uvozne kvote za klorofluoroogljikovodike 11, 12, 113, 114 in 115 in druge popolnoma halogenirane klorofluoroogljikovodike, dodeljene uvoznikom v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000 za uporabo za surovine in za uničenje v obdobju od 1. januarja do 31. decembra 2006.

Gospodarska družba

| | Cleanaway Ltd (UK) |
| --- | --- |

Cleanaway Ltd (UK)

| | Honeywell Fluorine Products Europe (NL) |
| --- | --- |

Honeywell Fluorine Products Europe (NL)

| | Solvay Organics GmbH (DE) |
| --- | --- |

Solvay Organics GmbH (DE)

| | Solvay Solexis SpA (IT) |
| --- | --- |

Solvay Solexis SpA (IT)

| | Syngenta Crop Protection (UK) |
| --- | --- |

Syngenta Crop Protection (UK)

| | Tazzetti Fluids S.r.l. (IT) |
| --- | --- |

Tazzetti Fluids S.r.l. (IT)

| | Unitor ASA (NL) |
| --- | --- |

Unitor ASA (NL)

---

PRILOGA II

SKUPINA III

Uvozne kvote za halone, dodeljene uvoznikom v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000 za nujne uporabe in uničenje v obdobju od 1. januarja do 31. decembra 2006.

Gospodarska družba

| | Cleanaway Ltd (UK) |
| --- | --- |

Cleanaway Ltd (UK)

| | Poz Pliszka (PL) |
| --- | --- |

Poz Pliszka (PL)

| | Unitor SAS (NL) |
| --- | --- |

Unitor SAS (NL)

---

PRILOGA III

SKUPINA IV

Uvozne kvote za ogljikov tetraklorid, dodeljene uvoznikom v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000 za uporabo za surovine in uničenje v obdobju od 1. januarja do 31. decembra 2006.

Gospodarska družba

| | Dow Deutschland (DE) |
| --- | --- |

Dow Deutschland (DE)

| | Fenner-Dunlop b.v. (NL) |
| --- | --- |

Fenner-Dunlop b.v. (NL)

| | Phosphoric Fertilisers Industry (EL) |
| --- | --- |

Phosphoric Fertilisers Industry (EL)

---

PRILOGA IV

SKUPINA V

Uvozne kvote za 1,1,1-trikloretan, dodeljene uvoznikom v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000 za uporabo za surovine in za uničenje v obdobju od 1. januarja do 31. decembra 2006.

Gospodarska družba

| | Fujifilm Electronic Materials Europe (BE) |
| --- | --- |

Fujifilm Electronic Materials Europe (BE)

| | Arkema SA (FR) |
| --- | --- |

Arkema SA (FR)

---

PRILOGA V

SKUPINA VI

Uvozne kvote za metil bromid, dodeljene uvoznikom v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000 za karantenske ukrepe in predtovorna opravila, za uporabo za surovine ter uničenje za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2006.

Gospodarska družba

| | Agropest (PL) |
| --- | --- |

Agropest (PL)

| | Albemarle Chemicals (FR) |
| --- | --- |

Albemarle Chemicals (FR)

| | Albemarle Europe (BE) |
| --- | --- |

Albemarle Europe (BE)

| | Alfa Agricultural Supplies (EL) |
| --- | --- |

Alfa Agricultural Supplies (EL)

| | Bromotirrena (IT) |
| --- | --- |

Bromotirrena (IT)

| | Cleanaway Ltd (UK) |
| --- | --- |

Cleanaway Ltd (UK)

| | Eurobrom B.V. (NL) |
| --- | --- |

Eurobrom B.V. (NL)

| | Great Lakes Chemicals (UK) |
| --- | --- |

Great Lakes Chemicals (UK)

| | Mebrom N.V. (BE) |
| --- | --- |

Mebrom N.V. (BE)

| | PUPH Solfum (PL) |
| --- | --- |

PUPH Solfum (PL)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

| | Zephyr Kereskedelmi (HU) |
| --- | --- |

Zephyr Kereskedelmi (HU)

---

PRILOGA VI

SKUPINA VIII

Uvozne kvote za delno halogenirane klorofluoroogljikovodike, dodeljene proizvajalcem in uvoznikom v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000 in v skladu z določbami Odločbe Komisije 2005/103/ES za uporabo za surovine, predelovalna sredstva, predelavo, uničenje in druge uporabe, dovoljene v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 2037/2000 za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2006.

Proizvajalec

| | Arkema SA (FR) |
| --- | --- |

Arkema SA (FR)

| | DuPont de Nemours (NL) |
| --- | --- |

DuPont de Nemours (NL)

| | Honeywell Fluorine Products (NL) |
| --- | --- |

Honeywell Fluorine Products (NL)

| | Ineos Fluor Ltd (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor Ltd (UK)

| | Rhodia Organique (UK) |
| --- | --- |

Rhodia Organique (UK)

| | Solvay Organics GmbH (DE) |
| --- | --- |

Solvay Organics GmbH (DE)

| | Solvay Solexis SpA (IT) |
| --- | --- |

Solvay Solexis SpA (IT)

Uvoznik

| | Alcobre (ES) |
| --- | --- |

Alcobre (ES)

| | Asahi Glass (NL) |
| --- | --- |

Asahi Glass (NL)

| | Avantec S.A. (FR) |
| --- | --- |

Avantec S.A. (FR)

| | BaySystems Iberia (ES) |
| --- | --- |

BaySystems Iberia (ES)

| | Calorie S.A. (FR) |
| --- | --- |

Calorie S.A. (FR)

| | Caraïbes Froid SARL (FR) |
| --- | --- |

Caraïbes Froid SARL (FR)

| | Dyneon (DE) |
| --- | --- |

Dyneon (DE)

| | Etis d.o.o. (SI) |
| --- | --- |

Etis d.o.o. (SI)

| | Empor d.o.o. (SI) |
| --- | --- |

Empor d.o.o. (SI)

| | Galco S.A. (BE) |
| --- | --- |

Galco S.A. (BE)

| | Galex S.A. (FR) |
| --- | --- |

Galex S.A. (FR)

| | G.AL. Cycle Air Ltd (CY) |
| --- | --- |

G.AL. Cycle Air Ltd (CY)

| | HARP International (UK) |
| --- | --- |

HARP International (UK)

| | Matero (CY) |
| --- | --- |

Matero (CY)

| | Mebrom (BE) |
| --- | --- |

Mebrom (BE)

| | Refrigerant Products (UK) |
| --- | --- |

Refrigerant Products (UK)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | SJB Chemical Products (NL) |
| --- | --- |

SJB Chemical Products (NL)

| | Solquimia Iberia, SL (ES) |
| --- | --- |

Solquimia Iberia, SL (ES)

| | Synthesia Espanola (ES) |
| --- | --- |

Synthesia Espanola (ES)

| | Unitor ASA (NL) |
| --- | --- |

Unitor ASA (NL)

| | Tazzetti Fluids S.r.l (IT) |
| --- | --- |

Tazzetti Fluids S.r.l (IT)

| | Wigmors (PL) |
| --- | --- |

Wigmors (PL)

---

PRILOGA VII

SKUPINA IX

Uvozne kvote za bromklorometan, dodeljene uvoznikom v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000 za uporabo za surovine v obdobju od 1. januarja do 31. decembra 2006.

Gospodarska družba

| | Albemarle Europe (BE) |
| --- | --- |

Albemarle Europe (BE)

| | Eurobrom B.V. (NL) |
| --- | --- |

Eurobrom B.V. (NL)

| | Laboratorios Miret S.A. (LAMIRSA) (ES) |
| --- | --- |

Laboratorios Miret S.A. (LAMIRSA) (ES)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

---

PRILOGA VIII

(Ta priloga se ne objavi, saj vsebuje zaupne poslovne informacije.)

---

| 30.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 142/34 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 142/34

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 22. maja 2006

o spremembi Odločbe 2004/370/ES o odobritvi metod za razvrščanje prašičjih trupov v Združenem kraljestvu

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 1988)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(2006/374/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 3220/84 z dne 13. novembra 1984 o določitvi lestvice Skupnosti za razvrščanje prašičjih trupov (1), in zlasti člena 5(2) Uredbe.

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 2(1) in (2) Uredbe Komisije (EGS) št. 2967/85 z dne 24. oktobra 1985 o podrobnih pravilih za uporabo lestvice Skupnosti za razvrščanje prašičjih trupov (2) določa metodo za izračun mase hladnega trupa iz mase toplega trupa. |
| --- | --- |

(1)

Člen 2(1) in (2) Uredbe Komisije (EGS) št. 2967/85 z dne 24. oktobra 1985 o podrobnih pravilih za uporabo lestvice Skupnosti za razvrščanje prašičjih trupov (2) določa metodo za izračun mase hladnega trupa iz mase toplega trupa.

| (2) | V skladu s členom 2(3) Uredbe (EGS) št. 2967/85 in z odstopanjem od člena 2(1) in (2) Uredbe je bilo z Odločbo Komisije 2004/370/ES (3) odobreno Združenemu kraljestvu, da izračuna maso hladnega trupa na podlagi vnaprej določene lestvice absolutnega zmanjšanja mase. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 2(3) Uredbe (EGS) št. 2967/85 in z odstopanjem od člena 2(1) in (2) Uredbe je bilo z Odločbo Komisije 2004/370/ES (3) odobreno Združenemu kraljestvu, da izračuna maso hladnega trupa na podlagi vnaprej določene lestvice absolutnega zmanjšanja mase.

| (3) | Zaradi tehničnega prilagajanja je Združeno Kraljestvo zaprosilo Komisijo, da prekliče navedeno odstopanje in uporabi metodo za izračun mase hladnega trupa iz člena 2(1) in (2) Uredbe (EGS) št. 2967/85. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi tehničnega prilagajanja je Združeno Kraljestvo zaprosilo Komisijo, da prekliče navedeno odstopanje in uporabi metodo za izračun mase hladnega trupa iz člena 2(1) in (2) Uredbe (EGS) št. 2967/85.

| (4) | Odločbo 2004/370/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Odločbo 2004/370/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za prašičje meso – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za prašičje meso –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Odločba 2004/370/ES se spremeni:

| 1. | Člen 5 se črta. |
| --- | --- |

1.

Člen 5 se črta.

| 2. | Priloga III se črta. |
| --- | --- |

2.

Priloga III se črta.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske.

V Bruslju, 22. maja 2006

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 301, 20.11.1984, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 3513/93 (UL L 320, 22.12.1993, str. 5).

1

(2)  UL L 285, 25.10.1985, str. 39. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 3127/94 (UL L 330, 21.12.1994, str. 43).

2

(3)  UL L 116, 22.4.2004, str. 32. Odločba, kakor je bila spremenjena z Odločbo 2006/99/ES (UL L 46, 16.2.2006, str. 34).

3

---

| 30.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 142/35 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 142/35

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 23. maja 2006

odstopanje od nekaterih določb Direktive 2003/54/ES v zvezi z otočjem Madeira

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2008)

(Besedilo v portugalščini je edino verodostojno)

(2006/375/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive 2003/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2003 o skupnih pravilih za notranji trg z električno energijo ter o razveljavitvi Direktive 96/92/ES (1), in zlasti člena 26(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 26(1) Direktive 2003/54/ES določa, da države članice, ki po začetku veljavnosti te direktive lahko dokažejo, da imajo hujše težave pri obratovanju svojih majhnih izdvojenih omrežij, lahko zaprosijo za odstopanja od ustreznih določb v poglavjih IV, V, VI, VII in v primeru mikro izdvojenih omrežij v poglavju III, kar zadeva obnovo, nadgradnjo in razširitev obstoječih zmogljivosti, ki jih lahko dovoli Komisija. |
| --- | --- |

(1)

Člen 26(1) Direktive 2003/54/ES določa, da države članice, ki po začetku veljavnosti te direktive lahko dokažejo, da imajo hujše težave pri obratovanju svojih majhnih izdvojenih omrežij, lahko zaprosijo za odstopanja od ustreznih določb v poglavjih IV, V, VI, VII in v primeru mikro izdvojenih omrežij v poglavju III, kar zadeva obnovo, nadgradnjo in razširitev obstoječih zmogljivosti, ki jih lahko dovoli Komisija.

| (2) | Portugalska je v skladu s členom 26(1) Direktive 2003/54/ES 18. avgusta 2005 Komisiji predložila vlogo za odstopanje za nedoločen čas od določb iz poglavij III, IV, V, VI, VII v zvezi z otočjem Madeira. |
| --- | --- |

(2)

Portugalska je v skladu s členom 26(1) Direktive 2003/54/ES 18. avgusta 2005 Komisiji predložila vlogo za odstopanje za nedoločen čas od določb iz poglavij III, IV, V, VI, VII v zvezi z otočjem Madeira.

| (3) | Otočje Madeira šteje za „mikro izdvojeno omrežje“, kot je določeno v členu 2(27) Direktive 2003/54/ES. |
| --- | --- |

(3)

Otočje Madeira šteje za „mikro izdvojeno omrežje“, kot je določeno v členu 2(27) Direktive 2003/54/ES.

| (4) | Posebne značilnosti otočja Madeira, ki zadevajo njegovo oddaljenost, otoško lego, majhnost, težke topografske in podnebne razmere, so bile priznane v členu 299(2) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(4)

Posebne značilnosti otočja Madeira, ki zadevajo njegovo oddaljenost, otoško lego, majhnost, težke topografske in podnebne razmere, so bile priznane v členu 299(2) Pogodbe ES.

| (5) | Dokumenti, priloženi vlogi Portugalske, v zadostni meri dokazujejo, da je doseganje cilja konkurenčnega trga električne energije nemogoče ali težko dosegljivo glede na nizko stopnjo proizvodnje in izoliranost enega otoka od drugega. V tako majhnem sistemu pogosto ni mogoče imeti več kot ene elektrarne na otok, zato je prisotnost konkurenčnih proizvajalcev zelo malo verjetna. Malo verjetno je, da bi velikost trga spodbujala oddajo vlog za izdajo dovoljenj ali ponudb na javne razpise s strani konkurentov; v takih okoliščinah prevladajo pomisleki glede varnosti in kakovosti oskrbe. Ker ni visokonapetostnega prenosnega omrežja in ob pomanjkanju konkurence v proizvodnji, zahteve Direktive po ločevanju distribucijskih sistemov niso več utemeljene. Enaki pomisleki veljajo tudi za dostop tretjih strank do sistema. |
| --- | --- |

(5)

Dokumenti, priloženi vlogi Portugalske, v zadostni meri dokazujejo, da je doseganje cilja konkurenčnega trga električne energije nemogoče ali težko dosegljivo glede na nizko stopnjo proizvodnje in izoliranost enega otoka od drugega. V tako majhnem sistemu pogosto ni mogoče imeti več kot ene elektrarne na otok, zato je prisotnost konkurenčnih proizvajalcev zelo malo verjetna. Malo verjetno je, da bi velikost trga spodbujala oddajo vlog za izdajo dovoljenj ali ponudb na javne razpise s strani konkurentov; v takih okoliščinah prevladajo pomisleki glede varnosti in kakovosti oskrbe. Ker ni visokonapetostnega prenosnega omrežja in ob pomanjkanju konkurence v proizvodnji, zahteve Direktive po ločevanju distribucijskih sistemov niso več utemeljene. Enaki pomisleki veljajo tudi za dostop tretjih strank do sistema.

| (6) | Komisija je po proučitvi utemeljitve vloge Portugalske prepričana, da odstopanje in pogoji za njegovo uporabo ne bodo škodovali doseganju ciljev Direktive. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je po proučitvi utemeljitve vloge Portugalske prepričana, da odstopanje in pogoji za njegovo uporabo ne bodo škodovali doseganju ciljev Direktive.

| (7) | Vendar lahko možni srednjeročni in dolgoročni tehnološki razvoj pripelje do bistvenih sprememb, ki jih je treba upoštevati. |
| --- | --- |

(7)

Vendar lahko možni srednjeročni in dolgoročni tehnološki razvoj pripelje do bistvenih sprememb, ki jih je treba upoštevati.

| (8) | Komisija se je posvetovala z vsemi državami članicami, kot je določeno v členu 26(1) Direktive 2003/54/ES – |
| --- | --- |

(8)

Komisija se je posvetovala z vsemi državami članicami, kot je določeno v členu 26(1) Direktive 2003/54/ES –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Republiki Portugalski se za otoke otočja Madeira odobri odstopanje od ustreznih določb v poglavjih IV, V, VI, VII, kot tudi v poglavjih III, kadar gre za obnovo, posodobitev in širitev obstoječih zmogljivosti.

Člen 2

Portugalski nacionalni organi spremljajo razvoj elektroenergetskega sektorja na Madeiri in Komisiji poročajo o vseh bistvenih spremembah v sektorju, ki so lahko razlog za revizijo odobrenega odstopanja. Splošno poročilo se predloži vsake štiri leta, prvo najkasneje 31. decembra 2010.

Člen 3

Odstopanje velja za nedoločen čas. Komisija o njem lahko ponovno odloča, če pride do bistvenih sprememb v elektroenergetskem sektorju na Madeiri.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na Republiko Portugalsko.

V Bruslju, 23. maja 2006

Za Komisijo

Andris PIEBALGS

Član Komisije

---

(1)  UL L 176, 15.7.2003, str. 37.

1

---