# Euroopa Liidu L 165/2006

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 165 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 49. köide17. juuni 2006 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 165

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

49. köide17. juuni 2006

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 886/2006, 16. juuni 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 887/2006, 16. juuni 2006, millega avatakse pakkumiskutse puu- ja köögivilja A3-süsteemi ekspordilitsentside väljaandmiseks (tomatid, apelsinid, sidrunid, lauaviinamarjad, õunad ja virsikud) | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 888/2006, 16. juuni 2006, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 6 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 889/2006, 16. juuni 2006, millega määratakse kindlaks madalaim müügihind või puhul määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 11. individuaalseks pakkumiskutseks | 8 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 890/2006, 16. juuni 2006, millega määratakse kindlaks suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 11. individuaalseks pakkumiskutseks | 10 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 891/2006, 16. juuni 2006, millega määratakse kindlaks või maksimaalne kokkuostuhind määruses (EÜ) nr 796/2006 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud esimeseks individuaalseks pakkumiskutseks | 12 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 892/2006, 16. juuni 2006, millega määratakse kindlaks suurim toetus kontsentreeritud või jaoks määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 11. individuaalseks pakkumiskutseks | 13 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 893/2006, 16. juuni 2006, millega kehtestatakse või madalaim müügihind 43. individuaalse pakkumise kutse puhul, mis on väljastatud määruses (EÜ) nr 2771/1999 osutatud alalise pakkumiskutse alusel | 14 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 894/2006, 16. juuni 2006, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1011/2005 2005/2006. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse | 15 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

Komisjoni määrus (EÜ) nr 886/2006, 16. juuni 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 887/2006, 16. juuni 2006, millega avatakse pakkumiskutse puu- ja köögivilja A3-süsteemi ekspordilitsentside väljaandmiseks (tomatid, apelsinid, sidrunid, lauaviinamarjad, õunad ja virsikud)

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 888/2006, 16. juuni 2006, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

6

Komisjoni määrus (EÜ) nr 889/2006, 16. juuni 2006, millega määratakse kindlaks madalaim müügihind või puhul määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 11. individuaalseks pakkumiskutseks

8

Komisjoni määrus (EÜ) nr 890/2006, 16. juuni 2006, millega määratakse kindlaks suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 11. individuaalseks pakkumiskutseks

10

Komisjoni määrus (EÜ) nr 891/2006, 16. juuni 2006, millega määratakse kindlaks või maksimaalne kokkuostuhind määruses (EÜ) nr 796/2006 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud esimeseks individuaalseks pakkumiskutseks

12

Komisjoni määrus (EÜ) nr 892/2006, 16. juuni 2006, millega määratakse kindlaks suurim toetus kontsentreeritud või jaoks määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 11. individuaalseks pakkumiskutseks

13

Komisjoni määrus (EÜ) nr 893/2006, 16. juuni 2006, millega kehtestatakse või madalaim müügihind 43. individuaalse pakkumise kutse puhul, mis on väljastatud määruses (EÜ) nr 2771/1999 osutatud alalise pakkumiskutse alusel

14

Komisjoni määrus (EÜ) nr 894/2006, 16. juuni 2006, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1011/2005 2005/2006. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse

15

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 20. aprill 2004, Itaalia Friuli-Venezia Giulia maakonda käsitleva menetluse lõpetamise kohta, seaduse nr 106/1/A Abi infrastruktuuri loomiseks ja teenuste sisseseadmiseks kaubaveosektoris, maanteetranspordi ümberkorraldamiseks ja kombineeritud transpordi arendamiseks eelnõus ettenähtud meetmete kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 1376 all)

   (
  1
  ) | 17 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 20. aprill 2004, Itaalia Friuli-Venezia Giulia maakonda käsitleva menetluse lõpetamise kohta, seaduse nr 106/1/A Abi infrastruktuuri loomiseks ja teenuste sisseseadmiseks kaubaveosektoris, maanteetranspordi ümberkorraldamiseks ja kombineeritud transpordi arendamiseks eelnõus ettenähtud meetmete kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 1376 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 1376 all)

1

17

| | | Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu ühismeede 2006/418/ÜVJP, 12. juuni 2006, IAEA tegevuse toetamise kohta tuumajulgeoleku ja vastavustõendamise valdkonnas ning massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamisel | 20 |
| | * | Nõukogu ühismeede 2006/419/ÜVJP, 12. juuni 2006, ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamise toetuseks ja massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames | 30 |

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

*

Nõukogu ühismeede 2006/418/ÜVJP, 12. juuni 2006, IAEA tegevuse toetamise kohta tuumajulgeoleku ja vastavustõendamise valdkonnas ning massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamisel

20

*

Nõukogu ühismeede 2006/419/ÜVJP, 12. juuni 2006, ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamise toetuseks ja massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames

30

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2005. aasta direktiivi 2005/88/EÜ (millega muudetakse direktiivi 2000/14/EÜ välitingimustes kasutatavate seadmete müra kohta käivate liikmesriikide seaduste ühtlustamise kohta) parandus (ELT L 344, 27.12.2005) | 35 |

Parandused

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2005. aasta direktiivi 2005/88/EÜ (millega muudetakse direktiivi 2000/14/EÜ välitingimustes kasutatavate seadmete müra kohta käivate liikmesriikide seaduste ühtlustamise kohta) parandus (ELT L 344, 27.12.2005)

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 17.6.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 165/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 165/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 886/2006,

16. juuni 2006,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 17. juunil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. juuni 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 16. juuni 2006. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 54,6 |
| 204 | 28,9 |
| 999 | 41,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 124,8 |
| 068 | 46,6 |
| 999 | 85,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 94,1 |
| 999 | 94,1 |
| 0805 50 10 | 052 | 54,6 |
| 388 | 73,0 |
| 508 | 52,0 |
| 528 | 56,1 |
| 999 | 58,9 |
| 0808 10 80 | 388 | 99,1 |
| 400 | 97,5 |
| 404 | 101,4 |
| 508 | 86,5 |
| 512 | 74,9 |
| 524 | 88,5 |
| 528 | 92,4 |
| 720 | 115,6 |
| 804 | 110,7 |
| 999 | 96,3 |
| 0809 10 00 | 052 | 219,8 |
| 204 | 61,1 |
| 624 | 135,7 |
| 999 | 138,9 |
| 0809 20 95 | 052 | 343,6 |
| 068 | 95,0 |
| 999 | 219,3 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 624 | 182,5 |
| 999 | 182,5 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

54,6

204

28,9

999

41,8

0707 00 05

052

124,8

068

46,6

999

85,7

0709 90 70

052

94,1

999

94,1

0805 50 10

052

54,6

388

73,0

508

52,0

528

56,1

999

58,9

0808 10 80

388

99,1

400

97,5

404

101,4

508

86,5

512

74,9

524

88,5

528

92,4

720

115,6

804

110,7

999

96,3

0809 10 00

052

219,8

204

61,1

624

135,7

999

138,9

0809 20 95

052

343,6

068

95,0

999

219,3

0809 30 10, 0809 30 90

624

182,5

999

182,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 17.6.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 165/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 165/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 887/2006,

16. juuni 2006,

millega avatakse pakkumiskutse puu- ja köögivilja A3-süsteemi ekspordilitsentside väljaandmiseks (tomatid, apelsinid, sidrunid, lauaviinamarjad, õunad ja virsikud)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2200/96 puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 35 lõike 3 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1961/2001 (2) on sätestatud puu- ja köögivilja eksporditoetuste üksikasjalikud eeskirjad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1961/2001 (2) on sätestatud puu- ja köögivilja eksporditoetuste üksikasjalikud eeskirjad.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikes 1 on sätestatud, et määral, mis on vajalik selles artiklis loetletud toodete majanduslikult oluliste koguste eksportimiseks, võib ühenduse eksporditavate toodete eest anda eksporditoetusi, võttes arvesse asutamislepingu artikli 300 alusel sõlmitud lepingutest tulenevaid piiranguid. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikes 1 on sätestatud, et määral, mis on vajalik selles artiklis loetletud toodete majanduslikult oluliste koguste eksportimiseks, võib ühenduse eksporditavate toodete eest anda eksporditoetusi, võttes arvesse asutamislepingu artikli 300 alusel sõlmitud lepingutest tulenevaid piiranguid.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikele 2 tuleks tagada, et ei häirita eksporditoetuste korra järgselt varem eksisteerinud kaubavoogusid. Seepärast ning puu- ja köögivilja ekspordi hooajalise olemuse tõttu tuleks kehtestada iga toote puhul kavandatavad kogused, võttes arvesse komisjoni määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (3) kehtestatud põllumajandustoodete nomenklatuuri eksporditoetuste jaoks. Need kogused tuleb jaotada, võttes arvesse asjaomaste toodete suuremat või väiksemat riknemisohtu. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikele 2 tuleks tagada, et ei häirita eksporditoetuste korra järgselt varem eksisteerinud kaubavoogusid. Seepärast ning puu- ja köögivilja ekspordi hooajalise olemuse tõttu tuleks kehtestada iga toote puhul kavandatavad kogused, võttes arvesse komisjoni määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (3) kehtestatud põllumajandustoodete nomenklatuuri eksporditoetuste jaoks. Need kogused tuleb jaotada, võttes arvesse asjaomaste toodete suuremat või väiksemat riknemisohtu.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikes 4 on sätestatud, et toetused tuleb kehtestada, võttes arvesse hetkeolukorda või arengusuundi seoses puu- ja köögivilja hindade ja kättesaadavusega ühenduse turul ühelt poolt ning puu- ja köögivilja hindadega rahvusvahelises kaubanduses teiselt poolt. Arvesse tuleb võtta ka turustus- ja transpordikulusid ning kavandatava ekspordi majandusaspekti. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikes 4 on sätestatud, et toetused tuleb kehtestada, võttes arvesse hetkeolukorda või arengusuundi seoses puu- ja köögivilja hindade ja kättesaadavusega ühenduse turul ühelt poolt ning puu- ja köögivilja hindadega rahvusvahelises kaubanduses teiselt poolt. Arvesse tuleb võtta ka turustus- ja transpordikulusid ning kavandatava ekspordi majandusaspekti.

| (5) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikele 5 tuleb ühenduse turu hinnad määrata kindlaks, võttes arvesse hindu, mis on ekspordi seisukohast kõige soodsamad. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikele 5 tuleb ühenduse turu hinnad määrata kindlaks, võttes arvesse hindu, mis on ekspordi seisukohast kõige soodsamad.

| (6) | Olukord rahvusvahelises kaubanduses ja teatavate turgude erinõudmised võivad nõuda toetuse muutmist vastavalt asjaomase toote sihtkohale. |
| --- | --- |

(6)

Olukord rahvusvahelises kaubanduses ja teatavate turgude erinõudmised võivad nõuda toetuse muutmist vastavalt asjaomase toote sihtkohale.

| (7) | Ekstraklassi, I klassi ja II klassi ühiste kvaliteedistandarditega tomateid, apelsine, sidruneid, lauaviinamarju, õunu ja virsikuid võib praegu eksportida majanduslikult olulistes kogustes. |
| --- | --- |

(7)

Ekstraklassi, I klassi ja II klassi ühiste kvaliteedistandarditega tomateid, apelsine, sidruneid, lauaviinamarju, õunu ja virsikuid võib praegu eksportida majanduslikult olulistes kogustes.

| (8) | Kättesaadavate vahendite parima kasutuse tagamiseks ja ühenduse eksporti silmas pidades tuleks jätkata avalikku pakkumist ja kehtestada soovituslik toetussumma ja asjaomaseks perioodiks kavandatavad kogused. |
| --- | --- |

(8)

Kättesaadavate vahendite parima kasutuse tagamiseks ja ühenduse eksporti silmas pidades tuleks jätkata avalikku pakkumist ja kehtestada soovituslik toetussumma ja asjaomaseks perioodiks kavandatavad kogused.

| (9) | Euroopa Ühenduse ning Rumeenia ja Bulgaaria vahel Euroopa lepingute raames peetavate läbirääkimiste eesmärk on eelkõige liberaliseerida asjaomase turu ühise korraldusega hõlmatud toodetega kauplemist. Nende kahe riigi eksporditoetused tuleks seega kaotada. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Ühenduse ning Rumeenia ja Bulgaaria vahel Euroopa lepingute raames peetavate läbirääkimiste eesmärk on eelkõige liberaliseerida asjaomase turu ühise korraldusega hõlmatud toodetega kauplemist. Nende kahe riigi eksporditoetused tuleks seega kaotada.

| (10) | Värske puu- ja köögivilja turu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(10)

Värske puu- ja köögivilja turu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   A3-süsteemi ekspordilitsentside väljaandmiseks avatakse pakkumine. Asjaomased tooted, pakkumiste esitamise tähtaeg, soovituslikud toetusemäärad ja kavandatavad kogused on kehtestatud käesoleva määruse lisas.

2.   Komisjoni määruse (EÜ) nr 1291/2000 (4) artiklis 16 osutatud toiduabiks väljaantud litsentsidega hõlmatud koguseid ei võeta arvesse käesoleva määruse lisas esitatud toetuse saamise tingimustele vastavate koguste puhul.

3.   Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1961/2001 artikli 5 lõike 6 kohaldamist, on A3-litsentside kehtivusaeg neli kuud.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 3. juulil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. juuni 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 47/2003 (EÜT L 7, 11.1.2003, lk 64).

1

(2)  EÜT L 268, 9.10.2001, lk 8. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

2

(3)  EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2091/2005 (ELT L 343, 24.12.2005, lk 1).

3

(4)  EÜT L 152, 24.6.2000, lk 1.

4

---

LISA

MILLEGA AVATAKSE PAKKUMISKUTSE PUU- JA KÖÖGIVILJA A3-SÜSTEEMI EKSPORDILITSENTSIDE VÄLJAANDMISEKS (TOMATID, APELSINID, SIDRUNID, LAUAVIINAMARJAD, ÕUNAD JA VIRSIKUD)

Pakkumiste esitamise tähtaeg: 3.–4. juuli 2006.

| Tootekood (1) | Sihtkoht (2) | Soovitusliku toetuse summa
  (euro/netokaalu tonn) | Kavandatav kogus
  (tonnides) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0702 00 00 9100 | F08 | 30 | 5 333 |
| 0805 10 20 9100 | F08 | 39 | 20 000 |
| 0805 50 10 9100 | F08 | 60 | 3 333 |
| 0806 10 10 9100 | F08 | 22 | 33 333 |
| 0808 10 80 9100 | F04, F09 | 33 | 46 667 |
| 0809 30 10 9100
  0809 30 90 9100 | F03 | 16 | 26 667 |

Tootekood (1)

Sihtkoht (2)

Soovitusliku toetuse summa

(euro/netokaalu tonn)

Kavandatav kogus

(tonnides)

0702 00 00 9100

F08

30

5 333

0805 10 20 9100

F08

39

20 000

0805 50 10 9100

F08

60

3 333

0806 10 10 9100

F08

22

33 333

0808 10 80 9100

F04, F09

33

46 667

0809 30 10 9100

0809 30 90 9100

F03

16

26 667

---

(1)  Tootekoodid on sätestatud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

(2)  A-rea sihtkohakoodid on sätestatud määruse (EMÜ) nr 3846/87 II lisas. Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

| F03 | : | kõik sihtkohad, välja arvatud Šveits, Rumeenia ja Bulgaaria; |
| --- | --- | --- |
| F04 | : | Hongkong, Singapur, Malaisia, Sri Lanka, Indoneesia, Tai, Taiwan, Paapua Uus-Guinea, Laos, Kambodža, Vietnam, Jaapan, Uruguay, Paraguay, Argentina, Mehhiko, Costa Rica; |
| F08 | : | kõik sihtkohad, välja arvatud Rumeenia ja Bulgaaria; |
| F09 | : | järgmised sihtkohad: Norra, Island, Gröönimaa, Fääri saared, Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endine Jugoslaavia vabariik Makedoonia, Serbia ja Montenegro, Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Gruusia, Kasahstan, Kõrgõzstan, Moldova, Venemaa, Tadžikistan, Türkmenistan, Usbekistan, Ukraina, Saudi Araabia, Bahrein, Katar, Omaan, Araabia Ühendemiraadid (Abu Dhabi, Dubai, Sharjah, Ajman, Umm al-Qaywayn, Ra's al Khaymah ja Fujayrah), Kuveit, Jeemen, Süüria, Iraan, Jordaania, Boliivia, Brasiilia, Venezuela, Peruu, Panama, Ecuador ja Colombia; Aafrika riigid ja territooriumid, välja arvatud Lõuna-Aafrika Vabariik; komisjoni määruse (EÜ) nr 800/1999 (EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11) artiklis 36 sätestatud sihtkohad. |

F03

:

kõik sihtkohad, välja arvatud Šveits, Rumeenia ja Bulgaaria;

F04

:

Hongkong, Singapur, Malaisia, Sri Lanka, Indoneesia, Tai, Taiwan, Paapua Uus-Guinea, Laos, Kambodža, Vietnam, Jaapan, Uruguay, Paraguay, Argentina, Mehhiko, Costa Rica;

F08

:

kõik sihtkohad, välja arvatud Rumeenia ja Bulgaaria;

F09

:

järgmised sihtkohad: Norra, Island, Gröönimaa, Fääri saared, Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endine Jugoslaavia vabariik Makedoonia, Serbia ja Montenegro, Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Gruusia, Kasahstan, Kõrgõzstan, Moldova, Venemaa, Tadžikistan, Türkmenistan, Usbekistan, Ukraina, Saudi Araabia, Bahrein, Katar, Omaan, Araabia Ühendemiraadid (Abu Dhabi, Dubai, Sharjah, Ajman, Umm al-Qaywayn, Ra's al Khaymah ja Fujayrah), Kuveit, Jeemen, Süüria, Iraan, Jordaania, Boliivia, Brasiilia, Venezuela, Peruu, Panama, Ecuador ja Colombia; Aafrika riigid ja territooriumid, välja arvatud Lõuna-Aafrika Vabariik; komisjoni määruse (EÜ) nr 800/1999 (EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11) artiklis 36 sätestatud sihtkohad.

---

| 17.6.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 165/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 165/6

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 888/2006,

16. juuni 2006,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ring ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osundatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osundatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka teiste täielikult või osaliselt kaupade kombineeritud nomenklatuuril põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud ühenduse erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka teiste täielikult või osaliselt kaupade kombineeritud nomenklatuuril põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud ühenduse erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud klassifitseerimise üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi all, lähtuvalt 3. veerus esitatud põhjendustest a. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud klassifitseerimise üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi all, lähtuvalt 3. veerus esitatud põhjendustest a.

| (4) | On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatavale siduvale tariifiinformatsioonile kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimise kohta, mis ei ole käesoleva määrusega kooskõlas, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatavale siduvale tariifiinformatsioonile kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimise kohta, mis ei ole käesoleva määrusega kooskõlas, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus näidatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Liikmesriikide tolliasutuste väljastatavale siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu vältel.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. juuni 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

László KOVÁCS

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 711/2006 (ELT L 124, 11.5.2006, lk 1).

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 648/2005 (ELT L 117, 4.5.2005, lk 13).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Turvaseade, mis on konstrueeritud juurdepääsuks automaatsesse andmetöötlusseadmesse talletatud salvestistele.
  See koosneb vedelkristallnäidikust (LCD), trükklülitusest ja patareist plastkestas, mille võib kinnitada võtmehoidja külge.
  Seade loob kuuenumbrilise jada, mis on eriomane konkreetsele kasutajale ja võimaldab kasutajal ligi pääseda automaatsesse andmetöötlusseadmesse talletatud salvestistele.
  Seadet ei saa ühendada automaatse andmetöötlusseadmega ja see töötab taolisest masinast eraldi. | 8543 89 97 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 8543, 8543 89 ja 8543 89 97 sõnastusega.
  Seadet ei või klassifitseerida rubriiki 8470, sest sellel puudub andmete käsisisestusrežiim ja arvutusfunktsioon nimetatud rubriigi tähenduses (vt HSi selgitavaid märkusi nimetatud rubriigi kohta).
  Seadet ei või klassifitseerida rubriiki 8471, sest see ei ole vabalt programmeeritav vastavalt kasutaja nõudmisele (vt grupi 84 märkus 5 A alapunkt a alapunkt 2) ega ka automaatse andmetöötlusseadme (arvuti) plokk, sest see ei ole ühendatav keskseadmega (vt grupi 84 märkus 5 B alapunkt b).
  Seade tuleb klassifitseerida rubriiki 8543, sest see on mujal nimetamata elektriseade, mis täidab iseseisvat tööoperatsiooni. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Turvaseade, mis on konstrueeritud juurdepääsuks automaatsesse andmetöötlusseadmesse talletatud salvestistele.

See koosneb vedelkristallnäidikust (LCD), trükklülitusest ja patareist plastkestas, mille võib kinnitada võtmehoidja külge.

Seade loob kuuenumbrilise jada, mis on eriomane konkreetsele kasutajale ja võimaldab kasutajal ligi pääseda automaatsesse andmetöötlusseadmesse talletatud salvestistele.

Seadet ei saa ühendada automaatse andmetöötlusseadmega ja see töötab taolisest masinast eraldi.

8543 89 97

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 8543, 8543 89 ja 8543 89 97 sõnastusega.

Seadet ei või klassifitseerida rubriiki 8470, sest sellel puudub andmete käsisisestusrežiim ja arvutusfunktsioon nimetatud rubriigi tähenduses (vt HSi selgitavaid märkusi nimetatud rubriigi kohta).

Seadet ei või klassifitseerida rubriiki 8471, sest see ei ole vabalt programmeeritav vastavalt kasutaja nõudmisele (vt grupi 84 märkus 5 A alapunkt a alapunkt 2) ega ka automaatse andmetöötlusseadme (arvuti) plokk, sest see ei ole ühendatav keskseadmega (vt grupi 84 märkus 5 B alapunkt b).

Seade tuleb klassifitseerida rubriiki 8543, sest see on mujal nimetamata elektriseade, mis täidab iseseisvat tööoperatsiooni.

---

| 17.6.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 165/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 165/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 889/2006,

16. juuni 2006,

millega määratakse kindlaks madalaim müügihind või puhul määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 11. individuaalseks pakkumiskutseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt komisjoni 9. novembri 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1898/2005, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul, (2) võivad sekkumisametid müüa alalise pakkumismenetluse teel teatava koguse nende valduses oleva või sekkumisvarudest ning anda toetust koore, või ja kontsentreeritud või jaoks. Kõnealuse määruse artiklis 25 on sätestatud, et iga individuaalse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades kinnitatakse madalaim müügihind või puhul ning suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või jaoks. Lisaks sellele on sätestatud, et hind või toetus võib erineda olenevalt või kavandatud kasutusest, selle rasvasisaldusest ja kasutusviisist. Määruse (EÜ) nr 1898/2005 artiklis 28 osutatud töötlemistagatise suurus tuleks vastavalt kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt komisjoni 9. novembri 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1898/2005, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul, (2) võivad sekkumisametid müüa alalise pakkumismenetluse teel teatava koguse nende valduses oleva või sekkumisvarudest ning anda toetust koore, või ja kontsentreeritud või jaoks. Kõnealuse määruse artiklis 25 on sätestatud, et iga individuaalse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades kinnitatakse madalaim müügihind või puhul ning suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või jaoks. Lisaks sellele on sätestatud, et hind või toetus võib erineda olenevalt või kavandatud kasutusest, selle rasvasisaldusest ja kasutusviisist. Määruse (EÜ) nr 1898/2005 artiklis 28 osutatud töötlemistagatise suurus tuleks vastavalt kindlaks määrata.

| (2) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(2)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 11. individuaalseks pakkumiskutseks määratakse kindlaks kõnealuse määruse artiklis 25 osutatud madalaim müügihind või sekkumisvarude puhul ning artiklis 28 osutatud töötlemistagatise suurus vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 17. juunil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. juuni 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  ELT L 308, 25.11.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2107/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 20).

2

---

LISA

Madalaim müügihind või puhul ning töötlemistagatise suurus määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 11. individuaalseks pakkumiskutseks

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Valem | A | B |
| Kasutusviis | Märgistusainetega | Märgistusaineteta | Märgistusainetega | Märgistusaineteta |
| Madalaim müügihind | Või ≥ 82 % | Töötlemata | — | 210 | — | 210 |
| Kontsentreeritud | — | — | — | — |
| Töötlemistagatis | Töötlemata | — | 79 | — | 79 |
| Kontsentreeritud | — | — | — | — |

(EUR/100 kg)

Valem

A

B

Kasutusviis

Märgistusainetega

Märgistusaineteta

Märgistusainetega

Märgistusaineteta

Madalaim müügihind

Või ≥ 82 %

Töötlemata

—

210

—

210

Kontsentreeritud

—

—

—

—

Töötlemistagatis

Töötlemata

—

79

—

79

Kontsentreeritud

—

—

—

—

---

| 17.6.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 165/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 165/10

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 890/2006,

16. juuni 2006,

millega määratakse kindlaks suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 11. individuaalseks pakkumiskutseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt komisjoni 9. novembri 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1898/2005, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul, (2) võivad sekkumisametid müüa alalise pakkumismenetluse teel teatava koguse nende valduses oleva või sekkumisvarudest ning anda toetust koore, või ja kontsentreeritud või jaoks. Kõnealuse määruse artiklis 25 on sätestatud, et iga individuaalse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades kinnitatakse madalaim müügihind või puhul ning suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul. Lisaks sellele on sätestatud, et hind või toetus võib erineda olenevalt või kavandatud kasutusest, selle rasvasisaldusest ja kasutusviisist. Määruse (EÜ) nr 1898/2005 artiklis 28 osutatud töötlemistagatise suurus tuleks vastavalt kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt komisjoni 9. novembri 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1898/2005, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul, (2) võivad sekkumisametid müüa alalise pakkumismenetluse teel teatava koguse nende valduses oleva või sekkumisvarudest ning anda toetust koore, või ja kontsentreeritud või jaoks. Kõnealuse määruse artiklis 25 on sätestatud, et iga individuaalse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades kinnitatakse madalaim müügihind või puhul ning suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul. Lisaks sellele on sätestatud, et hind või toetus võib erineda olenevalt või kavandatud kasutusest, selle rasvasisaldusest ja kasutusviisist. Määruse (EÜ) nr 1898/2005 artiklis 28 osutatud töötlemistagatise suurus tuleks vastavalt kindlaks määrata.

| (2) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(2)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 11. individuaalseks pakkumiskutseks määratakse kindlaks kõnealuse määruse artiklis 25 osutatud suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või jaoks ning artiklis 28 osutatud töötlemistagatise suurus vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 17. juunil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. juuni 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  ELT L 308, 25.11.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2107/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 20).

2

---

LISA

Suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või jaoks ning töötlemistagatise suurus määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 11. individuaalseks pakkumiskutseks

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Valem | A | B |
| Kasutusviis | Märgistusainetega | Märgistusaineteta | Märgistusainetega | Märgistusaineteta |
| Suurim toetus | Või ≥ 82 % | 23,5 | 20 | 23,5 | 20 |
| Või < 82 % | — | 19,5 | — | 19,5 |
| Kontsentreeritud või | 28 | 24,5 | 28 | 24,5 |
| Koor | — | — | 12 | 8,5 |
| Töötlemistagatis | Või | 26 | — | 26 | — |
| Kontsentreeritud või | 31 | — | 31 | — |
| Koor | — | — | 13 | — |

(EUR/100 kg)

Valem

A

B

Kasutusviis

Märgistusainetega

Märgistusaineteta

Märgistusainetega

Märgistusaineteta

Suurim toetus

Või ≥ 82 %

23,5

20

23,5

20

Või < 82 %

—

19,5

—

19,5

Kontsentreeritud või

28

24,5

28

24,5

Koor

—

—

12

8,5

Töötlemistagatis

Või

26

—

26

—

Kontsentreeritud või

31

—

31

—

Koor

—

—

13

—

---

| 17.6.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 165/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 165/12

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 891/2006,

16. juuni 2006,

millega määratakse kindlaks või maksimaalne kokkuostuhind määruses (EÜ) nr 796/2006 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud esimeseks individuaalseks pakkumiskutseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt komisjoni 16. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 2771/1999 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses sekkumisega või- ja kooreturul) (2) artikli 16 lõikele 2 avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas pakkumismenetluse teadaanne või kokkuostuks alalise pakkumismenetluse teel, nagu on välja kuulutatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 796/2006. (3) |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt komisjoni 16. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 2771/1999 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses sekkumisega või- ja kooreturul) (2) artikli 16 lõikele 2 avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas pakkumismenetluse teadaanne või kokkuostuks alalise pakkumismenetluse teel, nagu on välja kuulutatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 796/2006. (3)

| (2) | Individuaalsete pakkumiskutsete raames saadud pakkumisi silmas pidades tuleks määruse (EÜ) nr 2771/1999 artikli 17b kohaselt määrata kindlaks maksimaalne kokkuostuhind või otsustada pakkumist mitte vastu võtta. |
| --- | --- |

(2)

Individuaalsete pakkumiskutsete raames saadud pakkumisi silmas pidades tuleks määruse (EÜ) nr 2771/1999 artikli 17b kohaselt määrata kindlaks maksimaalne kokkuostuhind või otsustada pakkumist mitte vastu võtta.

| (3) | Individuaalsete pakkumiskutsete raames saadud esimest pakkumist silmas pidades tuleks kindlaks määrata maksimaalne kokkuostuhind. |
| --- | --- |

(3)

Individuaalsete pakkumiskutsete raames saadud esimest pakkumist silmas pidades tuleks kindlaks määrata maksimaalne kokkuostuhind.

| (4) | Piima- ja piimatooteturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(4)

Piima- ja piimatooteturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 796/2006 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud esimese individuaalse pakkumiskutse puhul, mille alusel tehtavate pakkumiste esitamise tähtaeg oli 13. juuni 2006, kehtestatakse või maksimaalseks kokkuostuhinnaks 246,19 eurot/100 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 17. juunil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. juuni 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  EÜT L 333, 24.12.1999, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2107/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 20).

2

(3)  ELT L 142, 30.5.2006, lk 4.

3

---

| 17.6.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 165/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 165/13

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 892/2006,

16. juuni 2006,

millega määratakse kindlaks suurim toetus kontsentreeritud või jaoks määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 11. individuaalseks pakkumiskutseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt komisjoni 9. novembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1898/2005 millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul, (2) artiklile 47 kuulutavad sekkumisametid välja alalise pakkumismenetluse toetuse andmiseks kontsentreeritud või jaoks. Kõnealuse määruse artiklis 54 on sätestatud, et iga konkreetse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades kinnitatakse suurim toetus kontsentreeritud või jaoks, mille minimaalne rasvasisaldus on 96 %. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt komisjoni 9. novembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1898/2005 millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul, (2) artiklile 47 kuulutavad sekkumisametid välja alalise pakkumismenetluse toetuse andmiseks kontsentreeritud või jaoks. Kõnealuse määruse artiklis 54 on sätestatud, et iga konkreetse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades kinnitatakse suurim toetus kontsentreeritud või jaoks, mille minimaalne rasvasisaldus on 96 %.

| (2) | Esitada tuleb määruse (EÜ) nr 1898/2005 artikli 53 lõikes 4 sätestatud lõppkasutustagatis, et tagada kontsentreeritud või üleminek jaekaubandusse. |
| --- | --- |

(2)

Esitada tuleb määruse (EÜ) nr 1898/2005 artikli 53 lõikes 4 sätestatud lõppkasutustagatis, et tagada kontsentreeritud või üleminek jaekaubandusse.

| (3) | Saadud pakkumisi silmas pidades tuleks suurim toetus kinnitada asjakohasel tasemel ja määrata vastavalt sellele kindlaks lõppkasutustagatis. |
| --- | --- |

(3)

Saadud pakkumisi silmas pidades tuleks suurim toetus kinnitada asjakohasel tasemel ja määrata vastavalt sellele kindlaks lõppkasutustagatis.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 11. individuaalse pakkumiskutse puhul kinnitatakse kõnealuse määruse artikli 47 lõikes 1 osutatud kontsentreeritud või jaoks, mille minimaalne rasvasisaldus on 96 %, suurimaks toetuseks 26,8 eurot/100 kg.

Määruse (EÜ) nr 1898/2005 artikli 53 lõikes 4 sätestatud lõppkasutustagatiseks kinnitatakse 36 eurot/100 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 17. juunil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. juuni 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  ELT L 308, 25.11.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2107/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 20).

2

---

| 17.6.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 165/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 165/14

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 893/2006,

16. juuni 2006,

millega kehtestatakse või madalaim müügihind 43. individuaalse pakkumise kutse puhul, mis on väljastatud määruses (EÜ) nr 2771/1999 osutatud alalise pakkumiskutse alusel

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1913/2005 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõiget c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 16. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 2771/1999 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad või- ja kooreturul sekkumise osas) (2) artikli 21 kohaselt on sekkumisasutused pakkunud alalise pakkumiskutse alusel müügiks teatava koguse oma valduses olevat võid. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 16. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 2771/1999 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad või- ja kooreturul sekkumise osas) (2) artikli 21 kohaselt on sekkumisasutused pakkunud alalise pakkumiskutse alusel müügiks teatava koguse oma valduses olevat võid.

| (2) | Arvestades vastusena igale individuaalse pakkumise kutsele laekunud pakkumisi, kehtestatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 2771/1999 artiklile 24a madalaim müügihind või otsustatakse leping sõlmimata jätta. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades vastusena igale individuaalse pakkumise kutsele laekunud pakkumisi, kehtestatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 2771/1999 artiklile 24a madalaim müügihind või otsustatakse leping sõlmimata jätta.

| (3) | Laekunud pakkumisi arvestades tuleks kehtestada madalaim müügihind. |
| --- | --- |

(3)

Laekunud pakkumisi arvestades tuleks kehtestada madalaim müügihind.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 2771/1999 kohase 43. individuaalse pakkumise kutse puhul, mille alusel tehtavate pakkumiste esitamise tähtaeg oli 13. juunil 2006, kehtestatakse või madalaimaks müügihinnaks 250,00 EUR/100 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 17. juunil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 16. juuni 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  EÜT L 333, 24.12.1999, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1802/2005 (ELT L 290, 4.11.2005, lk 3).

2

---

| 17.6.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 165/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 165/15

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 894/2006,

16. juuni 2006,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1011/2005 2005/2006. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 23. juuni 1995. aasta määrust (EÜ) nr 1423/95, milles sätestatakse suhkrusektori toodete, välja arvatud melassi impordi üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) eriti selle artikli 1 lõike 2 teise lõigu teist lauset ja artikli 3 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud on 2005/2006. turustusaastaks kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1011/2005. (3) Ülalmainitud hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 823/2006. (4) |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud on 2005/2006. turustusaastaks kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1011/2005. (3) Ülalmainitud hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 823/2006. (4)

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks ülalmainitud hindu ja tollimakse muuta määruses (EÜ) nr 1423/95 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks ülalmainitud hindu ja tollimakse muuta määruses (EÜ) nr 1423/95 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1423/95 artiklis 1 nimetatud toodete suhtes 2005/2006. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 1011/2005 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 17. juunil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. juuni 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  EÜT L 141, 24.6.1995, lk 16. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 624/98 (EÜT L 85, 20.3.1998, lk 5).

2

(3)  ELT L 170, 1.7.2005, lk 35.

3

(4)  ELT L 148, 2.6.2006, lk 40.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 99 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 17. juunist 2006

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 29,48 | 2,44 |
| 1701 11 90 (1) | 29,48 | 6,79 |
| 1701 12 10 (1) | 29,48 | 2,31 |
| 1701 12 90 (1) | 29,48 | 6,36 |
| 1701 91 00 (2) | 36,79 | 6,84 |
| 1701 99 10 (2) | 36,79 | 3,30 |
| 1701 99 90 (2) | 36,79 | 3,30 |
| 1702 90 99 (3) | 0,37 | 0,30 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

29,48

2,44

1701 11 90 (1)

29,48

6,79

1701 12 10 (1)

29,48

2,31

1701 12 90 (1)

29,48

6,36

1701 91 00 (2)

36,79

6,84

1701 99 10 (2)

36,79

3,30

1701 99 90 (2)

36,79

3,30

1702 90 99 (3)

0,37

0,30

---

(1)  Nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/2001 (EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1) I lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi suhtes.

(2)  Määruse (EÜ) nr 1260/2001 I lisa I punktis määratletud standardkvaliteedi suhtes.

(3)  1 % saharoosisisalduse kohta.

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 17.6.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 165/17 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 165/17

---

KOMISJONI OTSUS,

20. aprill 2004,

Itaalia Friuli-Venezia Giulia maakonda käsitleva menetluse lõpetamise kohta, seaduse nr 106/1/A “Abi infrastruktuuri loomiseks ja teenuste sisseseadmiseks kaubaveosektoris, maanteetranspordi ümberkorraldamiseks ja kombineeritud transpordi arendamiseks” eelnõus ettenähtud meetmete kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 1376 all)

(Ainult itaaliakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/417/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles väljendama nimetatud artiklite osas omapoolseid märkusi, (1)

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | 5. veebruari 2001. aasta kirjas (registreeritud peasekretariaadis 9. veebruaril 2001. aastal) teatasid Itaalia asutused komisjonile kombineeritud transpordi arendamise abikavast vastavalt asutamislepingu artikli 88 lõikele 3. Teatis registreeriti Euroopa Komisjoni peasekretariaadis numbriga N 134/01. |
| --- | --- |

(1)

5. veebruari 2001. aasta kirjas (registreeritud peasekretariaadis 9. veebruaril 2001. aastal) teatasid Itaalia asutused komisjonile kombineeritud transpordi arendamise abikavast vastavalt asutamislepingu artikli 88 lõikele 3. Teatis registreeriti Euroopa Komisjoni peasekretariaadis numbriga N 134/01.

| (2) | Esitatud teave ei olnud täielik ja komisjon soovis 5. aprilli 2001. aasta kirjas D(01) 5496 lisateavet. Vastus kõnealusele kirjale saadi 20. juunil 2001. aastal ja registreeriti numbriga DG TREN A/61295. |
| --- | --- |

(2)

Esitatud teave ei olnud täielik ja komisjon soovis 5. aprilli 2001. aasta kirjas D(01) 5496 lisateavet. Vastus kõnealusele kirjale saadi 20. juunil 2001. aastal ja registreeriti numbriga DG TREN A/61295.

| (3) | 27. augustil 2001. aastal Itaalia asutustele saadetud kirjas soovis komisjon saada täiendavat teavet. Itaalia asutused palusid 9. oktoobril 2001. aastal saadetud ja numbriga DG TREN A/67862 registreeritud kirjas tähtaja pikendamist kõnealuse nõudmise täitmiseks. Komisjoni talitused nõustusid 9. novembril 2001. aastal saadetud kirjas tähtaja pikendamisega. 19. detsembril 2001. aastal toimus kohtumine komisjoni talituste ja Itaalia asutuste vahel. Vastus teisele teabe esitamise palvele saadeti 24. juulil 2002. aastal ja registreeriti numbriga DG TREN A/64121. |
| --- | --- |

(3)

27. augustil 2001. aastal Itaalia asutustele saadetud kirjas soovis komisjon saada täiendavat teavet. Itaalia asutused palusid 9. oktoobril 2001. aastal saadetud ja numbriga DG TREN A/67862 registreeritud kirjas tähtaja pikendamist kõnealuse nõudmise täitmiseks. Komisjoni talitused nõustusid 9. novembril 2001. aastal saadetud kirjas tähtaja pikendamisega. 19. detsembril 2001. aastal toimus kohtumine komisjoni talituste ja Itaalia asutuste vahel. Vastus teisele teabe esitamise palvele saadeti 24. juulil 2002. aastal ja registreeriti numbriga DG TREN A/64121.

| (4) | Komisjon saatis Itaalia asutustele uue teabenõude 7. oktoobril 2002. aastal. Vastus saadeti 21. novembril 2002. aastal ja registreeriti numbriga SG(2002) A/11582. Viimane kohtumine Itaalia asutustega toimus 18. detsembril 2002. aastal. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon saatis Itaalia asutustele uue teabenõude 7. oktoobril 2002. aastal. Vastus saadeti 21. novembril 2002. aastal ja registreeriti numbriga SG(2002) A/11582. Viimane kohtumine Itaalia asutustega toimus 18. detsembril 2002. aastal.

| (5) | Komisjon soovis 22. jaanuari 2003. aasta kirjas täiendavaid selgitusi. Vastus saadeti 25. märtsi 2003. aasta kirjas (number DG TREN A/16616). |
| --- | --- |

(5)

Komisjon soovis 22. jaanuari 2003. aasta kirjas täiendavaid selgitusi. Vastus saadeti 25. märtsi 2003. aasta kirjas (number DG TREN A/16616).

| (6) | Komisjon saatis viimase kirja 27. mail 2003. aastal. Vastus sellele nõudele saadi 4. juuli 2003. aasta kirjas (number SG A/6389). Lõplikud selgitused saadi 17. juuli 2003. aasta kirjas (number SG A/6942). |
| --- | --- |

(6)

Komisjon saatis viimase kirja 27. mail 2003. aastal. Vastus sellele nõudele saadi 4. juuli 2003. aasta kirjas (number SG A/6389). Lõplikud selgitused saadi 17. juuli 2003. aasta kirjas (number SG A/6942).

| (7) | Komisjoni otsus menetluse algatamiseks 11. novembril 2003. aastal avaldati Euroopa Liidu Teatajas. (2) Komisjon on kutsunud huvitatud isikuid üles esitama asjaomaseid märkusi. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni otsus menetluse algatamiseks 11. novembril 2003. aastal avaldati Euroopa Liidu Teatajas. (2) Komisjon on kutsunud huvitatud isikuid üles esitama asjaomaseid märkusi.

| (8) | Itaalia esitas komisjonile oma märkused 27. jaanuari 2004. aasta kirjas (registreeritud 28. jaanuaril 2004). |
| --- | --- |

(8)

Itaalia esitas komisjonile oma märkused 27. jaanuari 2004. aasta kirjas (registreeritud 28. jaanuaril 2004).

| (9) | Komisjonile ei laekunud huvitatud isikutelt ühtegi märkust. |
| --- | --- |

(9)

Komisjonile ei laekunud huvitatud isikutelt ühtegi märkust.

2.   ABIMEETME ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

2.1.   Abi liik

| (10) | Abimeede, mille kohta uurimismenetlus algatati, käsitleb stardiabi uute raudtee- ja meretransporditeenuste arendamiseks. Maakonnaseaduse eelnõus ettenähtud abisaajad on: ettevõtted (avalik või erasektor), kes on tegutsenud lasti käitlemise sektoris vähem kui kolm aastat, et luua uued raudteevedude lasti käitlemisteenused vahetuspunktiga kaubasadamates või piirkonna mitmeliigilistes terminalides ning pakkuda merekabotaaži teenust Friuli-Venezia Giulia maakonnas asuvatest kaubasadamatest lahkumisel või sadamasse suundumisel (maakonnaseaduse eelnõu 106/1/A artikkel 8). |
| --- | --- |

(10)

Abimeede, mille kohta uurimismenetlus algatati, käsitleb stardiabi uute raudtee- ja meretransporditeenuste arendamiseks. Maakonnaseaduse eelnõus ettenähtud abisaajad on: ettevõtted (avalik või erasektor), kes on tegutsenud lasti käitlemise sektoris vähem kui kolm aastat, et luua uued raudteevedude lasti käitlemisteenused vahetuspunktiga kaubasadamates või piirkonna mitmeliigilistes terminalides ning pakkuda merekabotaaži teenust Friuli-Venezia Giulia maakonnas asuvatest kaubasadamatest lahkumisel või sadamasse suundumisel (maakonnaseaduse eelnõu 106/1/A artikkel 8).

2.2.   Menetluse algatamise põhjuste kirjeldus

| (11) | Komisjoni otsus algatada asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus ja nõuda Itaalia asutustelt selgitusi tehti kõnealuse projekti esialgse läbivaatamise tulemusel. Eelkõige väljendati muret selle üle, kas rakendusmeetoditega on tagatud meetmete vajalikkus ja proportsionaalsus.
  Komisjon väljendas kahtlust eelkõige põhjendustes 12–17 käsitletud üksikasjade kohta. |
| --- | --- |

(11)

Komisjoni otsus algatada asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus ja nõuda Itaalia asutustelt selgitusi tehti kõnealuse projekti esialgse läbivaatamise tulemusel. Eelkõige väljendati muret selle üle, kas rakendusmeetoditega on tagatud meetmete vajalikkus ja proportsionaalsus.

Komisjon väljendas kahtlust eelkõige põhjendustes 12–17 käsitletud üksikasjade kohta.

| (12) | Abimeetme elujõulisus. Lisaks siseriiklikele teenustele soodustab meede ka kõnealuse piirkonna ning Kesk- ja Ida-Euroopa vaheliste teenuste loomist. Komisjon leidis, et projekti pikaajaliseks toimimiseks peavad Itaalia asutused tagama asjaomaste riikide asutuste toetuse kõnealusele projektile. |
| --- | --- |

(12)

Abimeetme elujõulisus. Lisaks siseriiklikele teenustele soodustab meede ka kõnealuse piirkonna ning Kesk- ja Ida-Euroopa vaheliste teenuste loomist. Komisjon leidis, et projekti pikaajaliseks toimimiseks peavad Itaalia asutused tagama asjaomaste riikide asutuste toetuse kõnealusele projektile.

| (13) | Abisaaja on kohustatud tasuma maksud uute teenuste kasutamise eest vastavalt saadud abi osatähtsusele. Kõnealune kohustus ei tundu olevat piisav, et tagada nende teenuste elujõulisus tulevikus. |
| --- | --- |

(13)

Abisaaja on kohustatud tasuma maksud uute teenuste kasutamise eest vastavalt saadud abi osatähtsusele. Kõnealune kohustus ei tundu olevat piisav, et tagada nende teenuste elujõulisus tulevikus.

| (14) | Proportsionaalsus. Tegelike kulude kavandatava 30 % suuruse osatähtsuse (kantud kulude ja abisaaja saadava tulu vaheline erinevus teenuse osutamisel, mille jaoks abi antakse) puhul ei ole tagatud, et ei ületata abikõlblike kulude tavapärast 30 % suurust ülemmäära. (3) |
| --- | --- |

(14)

Proportsionaalsus. Tegelike kulude kavandatava 30 % suuruse osatähtsuse (kantud kulude ja abisaaja saadava tulu vaheline erinevus teenuse osutamisel, mille jaoks abi antakse) puhul ei ole tagatud, et ei ületata abikõlblike kulude tavapärast 30 % suurust ülemmäära. (3)

| (15) | Põhjendamatu konkurentsimoonutuse puudumine. Abimeede ei tohi põhjustada liiklusvoogude ümbersuunamist naabersadamate või praeguse ühendveo vahel, seega tuleb vältida juba ühendveona toimiva liikluskorralduse kaasamist. |
| --- | --- |

(15)

Põhjendamatu konkurentsimoonutuse puudumine. Abimeede ei tohi põhjustada liiklusvoogude ümbersuunamist naabersadamate või praeguse ühendveo vahel, seega tuleb vältida juba ühendveona toimiva liikluskorralduse kaasamist.

| (16) | Seaduseelnõuga ei ole ette nähtud mehhanisme selle tagamiseks, et meetme rakendamisel tekkinud konkurentsimoonutamine oleks vastuvõetav. |
| --- | --- |

(16)

Seaduseelnõuga ei ole ette nähtud mehhanisme selle tagamiseks, et meetme rakendamisel tekkinud konkurentsimoonutamine oleks vastuvõetav.

| (17) | Lisaks leiab komisjon, et ei ole tagatud läbipaistvus ja ettevõtete võrdne kohtlemine; piisavaks ei peetud maakonna ametlikus väljaandes avaldamist ja kokkuvõtliku teabe esitamist vähemalt kahes päevalehes, millest ühte levitatakse siseriiklikult. |
| --- | --- |

(17)

Lisaks leiab komisjon, et ei ole tagatud läbipaistvus ja ettevõtete võrdne kohtlemine; piisavaks ei peetud maakonna ametlikus väljaandes avaldamist ja kokkuvõtliku teabe esitamist vähemalt kahes päevalehes, millest ühte levitatakse siseriiklikult.

3.   ITAALIA MÄRKUSED

27. jaanuari 2004. aasta kirjas teatasid Itaalia asutused oma alalise esindaja kaudu, et nad on otsustanud seaduse eelnõu 106/1/A artikliga 8 ettenähtud meetme tühistada.

4.   JÄRELDUSED

Kõnealuse abimeetme tühistamise tulemusel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Komisjon lõpetab 11. novembril 2003. aastal algatatud menetluse.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Brüssel, 20. aprill 2004

Komisjoni nimel

asepresident

Loyola DE PALACIO

---

(1)  ELT C 311, 20.12.2003, lk 18.

1

(2)  Vt märkus 1.

2

(3)  Marco Polo ettepanekus KOM(2002) 54 (EÜT C 126 E, 28.5.2002, lk 354) kehtestatud abi ülemmäär; meede C 65/2000, Prantsusmaa – “Abi meretranspordi lühiliinide avamiseks” (EÜT C 37, 3.2.2001, lk 16).

3

---

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

| 17.6.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 165/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 165/20

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2006/418/ÜVJP,

12. juuni 2006,

IAEA tegevuse toetamise kohta tuumajulgeoleku ja vastavustõendamise valdkonnas ning massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamisel

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia, mille III peatükis on loetelu massihävitusrelvade leviku tõkestamise meetmetest, mida tuleb võtta Euroopa Liidus ja kolmandates riikides. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia, mille III peatükis on loetelu massihävitusrelvade leviku tõkestamise meetmetest, mida tuleb võtta Euroopa Liidus ja kolmandates riikides.

| (2) | EL viib kõnealust strateegiat aktiivselt ellu ja rakendab III peatükis loetletud meetmeid, eelkõige eraldades rahalisi vahendeid konkreetsete projektide toetamiseks, mida juhivad mitmepoolsed institutsioonid, näiteks Rahvusvaheline Tuumaenergiaagentuur (IAEA). |
| --- | --- |

(2)

EL viib kõnealust strateegiat aktiivselt ellu ja rakendab III peatükis loetletud meetmeid, eelkõige eraldades rahalisi vahendeid konkreetsete projektide toetamiseks, mida juhivad mitmepoolsed institutsioonid, näiteks Rahvusvaheline Tuumaenergiaagentuur (IAEA).

| (3) | Nõukogu võttis 17. novembril 2003 vastu ühise seisukoha 2003/805/ÜVJP (1) massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitlevate mitmepoolsete lepingute ülemaailmse kohaldamise ja tugevdamise kohta. Nimetatud ühises seisukohas kutsutakse muu hulgas üles edendama IAEA üldiste kaitsemeetmete lepingute ja nende lisaprotokollide sõlmimist ning tehakse Euroopa Liidule ülesandeks teha tööd selle nimel, et muuta lisaprotokollid ja üldiste kaitsemeetmete lepingud IAEA kontrollisüsteemi standardiks. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 17. novembril 2003 vastu ühise seisukoha 2003/805/ÜVJP (1) massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitlevate mitmepoolsete lepingute ülemaailmse kohaldamise ja tugevdamise kohta. Nimetatud ühises seisukohas kutsutakse muu hulgas üles edendama IAEA üldiste kaitsemeetmete lepingute ja nende lisaprotokollide sõlmimist ning tehakse Euroopa Liidule ülesandeks teha tööd selle nimel, et muuta lisaprotokollid ja üldiste kaitsemeetmete lepingud IAEA kontrollisüsteemi standardiks.

| (4) | Nõukogu võttis 17. mail 2004 vastu ühismeetme 2004/495/ÜVJP (2) IAEA tegevuse toetamise kohta tuumajulgeoleku programmi alusel ja massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu võttis 17. mail 2004 vastu ühismeetme 2004/495/ÜVJP (2) IAEA tegevuse toetamise kohta tuumajulgeoleku programmi alusel ja massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames.

| (5) | Nõukogu võttis 18. juulil 2005 vastu ühismeetme 2005/574/ÜVJP (3) IAEA tegevuse toetamise kohta tuumajulgeoleku ja vastavustõendamise alal ja massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu võttis 18. juulil 2005 vastu ühismeetme 2005/574/ÜVJP (3) IAEA tegevuse toetamise kohta tuumajulgeoleku ja vastavustõendamise alal ja massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames.

| (6) | ELi osas võttis nõukogu 22. detsembril 2003 vastu direktiivi 2003/122/Euratom (4) kõrgaktiivsete kinniste kiirgusallikate ja omanikuta kiirgusallikate kontrollimise kohta; seega jääb oluliseks eesmärgiks kõrgaktiivsete kiirgusallikate kontrollimise tõhustamine kõigis kolmandates riikides kooskõlas G-8 avalduse ja radioaktiivsete allikate kaitstuse tagamise tegevuskavaga. |
| --- | --- |

(6)

ELi osas võttis nõukogu 22. detsembril 2003 vastu direktiivi 2003/122/Euratom (4) kõrgaktiivsete kinniste kiirgusallikate ja omanikuta kiirgusallikate kontrollimise kohta; seega jääb oluliseks eesmärgiks kõrgaktiivsete kiirgusallikate kontrollimise tõhustamine kõigis kolmandates riikides kooskõlas G-8 avalduse ja radioaktiivsete allikate kaitstuse tagamise tegevuskavaga.

| (7) | Konventsiooniosalised riigid ja Euroopa Aatomienergiaühendus jõudsid 2005. aasta juulis kokkuleppele muuta tuumamaterjali füüsilise kaitse konventsiooni (CPPNM) eesmärgiga laiendada selle kohaldamisala nii, et see hõlmaks rahuotstarbelises riigisiseses kasutuses olevat tuumamaterjali ja -rajatisi, nende ladustamist ja transporti ning kohustaks konventsiooniosalisi riike kohaldama rikkumiste suhtes kriminaalkaristusi. |
| --- | --- |

(7)

Konventsiooniosalised riigid ja Euroopa Aatomienergiaühendus jõudsid 2005. aasta juulis kokkuleppele muuta tuumamaterjali füüsilise kaitse konventsiooni (CPPNM) eesmärgiga laiendada selle kohaldamisala nii, et see hõlmaks rahuotstarbelises riigisiseses kasutuses olevat tuumamaterjali ja -rajatisi, nende ladustamist ja transporti ning kohustaks konventsiooniosalisi riike kohaldama rikkumiste suhtes kriminaalkaristusi.

| (8) | 2005. aasta septembris avati allakirjutamiseks tuumaterrorismi tõkestamise konventsioon (tuumaterrorismi konventsioon). Pärast selle jõustumist peavad konventsiooniosalised riigid vastu võtma õigusaktid, millega kriminaliseeritakse nimetatud õiguserikkumised. |
| --- | --- |

(8)

2005. aasta septembris avati allakirjutamiseks tuumaterrorismi tõkestamise konventsioon (tuumaterrorismi konventsioon). Pärast selle jõustumist peavad konventsiooniosalised riigid vastu võtma õigusaktid, millega kriminaliseeritakse nimetatud õiguserikkumised.

| (9) | IAEA taotleb samu eesmärke, mis on esitatud põhjendustes 3–8. Eesmärke püütakse saavutada vabatahtlikult IAEA fondi makstavatest panustest rahastatava IAEA tuumajulgeoleku kava kaudu, |
| --- | --- |

(9)

IAEA taotleb samu eesmärke, mis on esitatud põhjendustes 3–8. Eesmärke püütakse saavutada vabatahtlikult IAEA fondi makstavatest panustest rahastatava IAEA tuumajulgeoleku kava kaudu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

1.   Massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia mõnede elementide kohese ja praktilise rakendamise eesmärgil toetab EL IAEA tegevust tuumajulgeoleku ja vastavustõendamise alal, et aidata kaasa järgmiste eesmärkide saavutamisele:

| — | töö jätkamine massihävitusrelvade leviku vastaste ja tuumajulgeolekut käsitlevate rahvusvahelise õiguse aktide, sealhulgas üldise kaitsemeetmete lepingu ja selle lisaprotokolli ülemaailmse kohaldamise osas, |
| --- | --- |

—

töö jätkamine massihävitusrelvade leviku vastaste ja tuumajulgeolekut käsitlevate rahvusvahelise õiguse aktide, sealhulgas üldise kaitsemeetmete lepingu ja selle lisaprotokolli ülemaailmse kohaldamise osas,

| — | massihävitusrelvade leviku suhtes tundlike materjalide, seadmete ja asjakohase tehnoloogia kaitse tõhustamine, õigusloomealase abi osutamine tuumajulgeoleku ja kaitsemeetmete valdkonnas, |
| --- | --- |

—

massihävitusrelvade leviku suhtes tundlike materjalide, seadmete ja asjakohase tehnoloogia kaitse tõhustamine, õigusloomealase abi osutamine tuumajulgeoleku ja kaitsemeetmete valdkonnas,

| — | tuumamaterjalide ja teiste radioaktiivsete materjalide salakaubaveo avastamise ja sellele reageerimise tõhustamine. |
| --- | --- |

—

tuumamaterjalide ja teiste radioaktiivsete materjalide salakaubaveo avastamise ja sellele reageerimise tõhustamine.

2.   ELi strateegia meetmetele vastavate IAEA projektide all mõistetakse projekte, mille eesmärk on:

| — | tugevdada riiklikke õigusloome infrastruktuure asjakohaste rahvusvaheliste õigusaktide, sealhulgas üldiste kaitsemeetmete lepingute ja nende lisaprotokollide, rakendamine tuumajulgeoleku ja vastavustõendamise valdkonnas, |
| --- | --- |

—

tugevdada riiklikke õigusloome infrastruktuure asjakohaste rahvusvaheliste õigusaktide, sealhulgas üldiste kaitsemeetmete lepingute ja nende lisaprotokollide, rakendamine tuumajulgeoleku ja vastavustõendamise valdkonnas,

| — | abistada riike tuumamaterjalide ja teiste radioaktiivsete materjalidega seotud julgeoleku ja kontrolli suurendamisel, |
| --- | --- |

—

abistada riike tuumamaterjalide ja teiste radioaktiivsete materjalidega seotud julgeoleku ja kontrolli suurendamisel,

| — | suurendada riikide võimekust tuumamaterjalide ja teiste radioaktiivsete materjalide salakaubaveo avastamisel ja sellele reageerimisel. |
| --- | --- |

—

suurendada riikide võimekust tuumamaterjalide ja teiste radioaktiivsete materjalide salakaubaveo avastamisel ja sellele reageerimisel.

Nimetatud projektid teostatakse antud valdkondades abi vajavates riikides pärast esmast hindamist, mille viib läbi ekspertide rühm.

Projektide üksikasjalik kirjeldus on esitatud lisas.

Artikkel 2

1.   Käesoleva ühismeetme rakendamise eest vastutab eesistujariik, keda abistab nõukogu peasekretär/ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja. Komisjon võtab täiel määral osa selle ülesande täitmisest.

2.   Komisjon teostab järelevalvet artiklis 3 osutatud rahalise abi nõuetekohase rakendamise üle.

3.   Artikli 1 lõikes 2 osutatud projektide tehniline rakendamine on tehtud ülesandeks IAEAle, kes täidab oma ülesandeid eesistujariigi vastutusel ja peasekretäri/kõrge esindaja kontrolli all. Sel eesmärgil lepib peasekretär/kõrge esindaja IAEAga kokku vajalike korralduste osas.

4.   Rakendusüksus valib abisaajad ja võetavad meetmed artikli 1 lõikes 2 osutatud esmase hindamise alusel. Liikmesriikide ja komisjoniga konsulteeritakse nõukogu pädeva töörühma raames.

Artikkel 3

1.   Artikli 1 lõikes 2 osutatud projektide rakendamise lähtesummaks on 6 995 000 EUR.

2.   Lõikes 1 kindlaks määratud Euroopa Liidu üldeelarvest rahastatavaid kulutusi hallatakse vastavalt eelarve suhtes kohaldatavatele ühenduse menetlustele ja eeskirjadele tingimusel, et eelrahastamise vahendid ei jää ühenduse omandisse.

3.   Lõikes 1 osutatud kulutuste tegemiseks sõlmib komisjon IAEAga eraldi rahastamislepingu kooskõlas IAEA eeskirjadega. Selles sätestatakse, et IAEA tagab ELi rahalise abi nähtavuse, mis vastab selle suurusele.

Artikkel 4

Eesistujariik, keda abistab peasekretär/kõrge esindaja, annab nõukogule aru käesoleva ühismeetme rakendamisest IAEA korrapäraste aruannete alusel. Komisjon kaasatakse täiel määral ja ta edastab teavet artikli 1 lõikes 2 osutatud projektide rakendamise finantsaspektide kohta.

Artikkel 5

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Ühismeede kaotab kehtivuse 12. september 2007.

Artikkel 6

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Luxsembourg, 12. juuni 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

U. PLASSNIK

---

(1)  ELT L 302, 20.11.2003, lk 34.

1

(2)  ELT L 182, 19.5.2004, lk 46.

2

(3)  ELT L 193, 23.7.2005, lk 44.

3

(4)  ELT L 346, 31.12.2003, lk 57.

4

---

LISA

ELi toetus IAEA tegevusele tuumajulgeoleku ja vastavustõendamise alal ning massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamisel

1.   KIRJELDUS

Rahvusvaheline üldsus on eelkõige 2005. aasta märtsis Londonis asetleidnud rahvusvahelisel tuumajulgeoleku konverentsil “Ülemaailmsed tulevikusuunad” tunnistanud, et tuumaterrorismi oht on püsivalt kõrge. Rahvusvaheline üldsus on asjakohaselt reageerinud ning võtnud mitmeid meetmeid, mille eesmärgiks on vältida tuumamaterjalide või muude radioaktiivsete ainete kurjategijate ja terroristide kätte langemist.

Samal ajal on IAEA poolt teostatav vastavustõendamine jätkuvalt hädavajalik vahend riikidevahelise usalduse suurendamiseks tuumarelva leviku tõkestamisega seotud tegevuses ning tuumamaterjali rahumeelse kasutamise edendamiseks.

Hiljutised rahvusvahelised arengud on endaga kaasa toonud uued ja tugevdatud rahvusvahelised õigusaktid, mis on tuumajulgeoleku ja vastavustõendamise valdkonnas olulised. Konventsiooniosalised riigid võtsid 2005. aasta juulis vastu CPPNMi muudatuse; tuumaterrorismi konventsioon avati 2005. aasta septembris allakirjutamiseks; ning 2004. aasta aprillis võttis ÜRO Julgeolekunõukogu vastu resolutsiooni 1540, mis käsitleb massihävitusrelvasid ja valitsusväliseid osalejaid. ÜRO Julgeolekunõukogu 2001. aasta resolutsioonis 1373 kutsutakse kõiki riike niipea kui võimalik ühinema asjakohaste terrorismi käsitlevate rahvusvaheliste konventsioonide ja protokollidega.

Tänase seisuga on üle 80 riigi võtnud poliitilise kohustuse rakendada kiirgusallikate ohutuse ja julgeoleku juhendit. (1) Lisaks võttis IAEA juhatajate nõukogu üldkoosolek 2005. aastal vastu mitu resolutsiooni ja otsust, mille eesmärgiks on tugevdada IAEA kaitsemeetmete süsteemi. (2)

Nimetatud rahvusvaheliste õigusaktide rakendamist riikide poolt võib oluliselt hõlbustada IAEA juhatajate nõukogu poolt 2005. aasta septembris heakskiidetud IAEA 2006.–2009. aasta tuumajulgeoleku kava (3) kaudu osutatava abiga. Tegemist on 2003.–2005. aasta tuumaterrorismi vastase kaitse tegevuskava (4) jätkumeetmega. Uus tuumajulgeoleku kava hõlmab kolme tegevusvaldkonda: 1. vajaduste hindamine, analüüs ja koordineerimine, 2. vältimine, ning 3. avastamine ja reageerimine. Samuti sisaldab see osa, mida nimetatakse “Tuumajulgeolekut toetavad tegevused” ning mis hõlmab tegevusi, mis esialgselt valiti nende ohutus- ja kaitsemeetmete alaste eesmärkide tõttu, kuid mida samuti tunnustatakse nende olulise panuse tõttu tuumajulgeoleku valdkonnas.

IAEA rakendatavad rahvusvahelised kaitsemeetmed on peamisteks vahenditeks, millega kontrollitakse, kas riigid täidavad endale võetud spetsiifilisi kohustusi tuumarelvade leviku tõkestamise valdkonnas. On äärmiselt oluline, et IAEAga sõlmitud üldise kaitsemeetmete lepingu ja vajadusel lisaprotokolli rakendamiseks vajalikud siseriiklikud õigusaktid oleks kehtestatud. (5) Rakendamise eelduseks on, et iga lepinguosaline riik peab tõhusat riiklikku tuumamaterjalide arvestus- ja kontrollisüsteemi (SSAC). IAEA juhatajate nõukogu pani 2005. aasta septembris IAEA sekretariaadile ülesandeks selliste SSACde loomisel ja haldamisel aidata olemasolevate vahenditega neid riike, kelle üldise kaitsemeetmete lepingutele on lisatud väikeste koguste protokollid, sealhulgas ka riike, kes pole agentuuri liikmed.

2006.–2009. aasta tuumajulgeoleku kaval on massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia mõnede elementidega sarnased eesmärgid. Nendega esitatakse nii lähemas kui ka pikemas perspektiivis terviklik lähenemine tuumajulgeolekule, käsitledes sealhulgas regulatiivset kontrolli, kasutatavate, ladustatavate ja transporditavate tuumamaterjalide ning muude radioaktiivsete ainete ja tuumarajatiste üle arvestuse pidamist ja nende kaitset “hällist hauani”. Juhuks kui kaitse peaks siiski ebaõnnestuma, tuleb kehtestada varumeetmed, mis aitavad avastada vargusi või katseid toimetada materjal salakaubana üle rahvusvaheliste piiride ning tuumamaterjalide või muude radioaktiivsete ainetega seotud kuritahtlikele tegude ilmnemise korral neile reageerida.

IAEA on lõpetamas nõukogu ühismeetme 2004/495/ÜVJP rakendamist ning rakendab nõukogu ühismeedet 2005/574/ÜVJP. IAEA on ELi asjakohasel toetusel algatanud ulatusliku tegevuse, mille eesmärgiks on toetada abisaavate Kaukaasia, Kesk-Aasia, Kagu-Euroopa ja Balkani piirkonna, Põhja-Aafrika ning Lähis-Ida Vahemere piirkonna riikide jõupingutusi tuumajulgeoleku tugevdamiseks ja rahvusvaheliste kaitsemeetmete rakendamiseks enda territooriumil.

Toetus nimetatud jõupingutustele on jätkuvalt suur nii IAEA liikmesriikides kui ka riikides, kes ei ole IAEA liikmed. Abikõlblikud riigid on:

| — | Kagu-Euroopas: Türgi, Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Serbia ja Montenegro, Moldova Vabariik ning endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, |
| --- | --- |

—

Kagu-Euroopas: Türgi, Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Serbia ja Montenegro, Moldova Vabariik ning endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik,

| — | Kesk-Aasia piirkonnas: Kasahstan, Kõrgõzstan, Usbekistan, Tadžikistan ja Türkmenistan, |
| --- | --- |

—

Kesk-Aasia piirkonnas: Kasahstan, Kõrgõzstan, Usbekistan, Tadžikistan ja Türkmenistan,

| — | Kaukaasia piirkonnas: Armeenia, Aserbaidžaan ja Gruusia, |
| --- | --- |

—

Kaukaasia piirkonnas: Armeenia, Aserbaidžaan ja Gruusia,

| — | Lähis-Ida Vahemere piirkonnas: Iisrael, Jordaania, Liibanon ja Süüria Araabia Vabariik, ning |
| --- | --- |

—

Lähis-Ida Vahemere piirkonnas: Iisrael, Jordaania, Liibanon ja Süüria Araabia Vabariik, ning

| — | Aafrikas: (6) Ette on nähtud, et kokku umbes 20–25 Aafrika riiki saavad erinevate projektide raames toetust tuumajulgeoleku tõhustamiseks. Piirkondlike koolitusürituste raames võib olla kaasatud rohkem riike. |
| --- | --- |

—

Aafrikas: (6) Ette on nähtud, et kokku umbes 20–25 Aafrika riiki saavad erinevate projektide raames toetust tuumajulgeoleku tõhustamiseks. Piirkondlike koolitusürituste raames võib olla kaasatud rohkem riike.

Abisaavate Aafrika riikide lõplik valik tehakse vajaduste hindamise etapi (mis koosneb hindamismissioonidest ja olemasoleva teabe hindamisest peakontoris) tulemuste alusel. Iga projekti raames osutatav toetustegevus keskendatakse nendele piirkonna riikidele, kes on aktiivsed igas projektivaldkonnas.

| — | Füüsilise kaitse tõhustamine on tuumareaktoreid omavast piirkonna kaheksast riigist ette nähtud neljas kuni kuues riigis; radioaktiivsete kiirgusallikate kaitse tugevdamine on kõige vähemkaitstud (kasutusesolevate ja ladustatud) kiirgusallikatega kümnest riigist ette nähtud viies kuni seitsmes riigis; |
| --- | --- |

—

Füüsilise kaitse tõhustamine on tuumareaktoreid omavast piirkonna kaheksast riigist ette nähtud neljas kuni kuues riigis; radioaktiivsete kiirgusallikate kaitse tugevdamine on kõige vähemkaitstud (kasutusesolevate ja ladustatud) kiirgusallikatega kümnest riigist ette nähtud viies kuni seitsmes riigis;

| — | Toetuse osutamine tuumamaterjalide või muude radioaktiivsete ainete salakaubaveo avastamise võimekuse tõhustamiseks on ette nähtud viiele kuni kuuele riigile, kes IAEAle teadaolevalt kujutavad endast suurimat salakaubaveo ohtu, võttes arvesse tuumamaterjali ja kiirgusallikate olemasolu riigis ja selle naaberriikides; |
| --- | --- |

—

Toetuse osutamine tuumamaterjalide või muude radioaktiivsete ainete salakaubaveo avastamise võimekuse tõhustamiseks on ette nähtud viiele kuni kuuele riigile, kes IAEAle teadaolevalt kujutavad endast suurimat salakaubaveo ohtu, võttes arvesse tuumamaterjali ja kiirgusallikate olemasolu riigis ja selle naaberriikides;

| — | Hindamisalaste teenuste osutamine ning radioaktiivsete ainete ohutuse ja radioaktiivsete kiirgusallikate kaitse riikliku regulatiivse infrastruktuuri toetamine on ette nähtud kaheteistkümnes riigis, kus regulatiivse infrastruktuuri tõhustamist peetakse kõige hädavajalikumaks. Õigusloomealase abi osutamine on ette nähtud kuues riigis; |
| --- | --- |

—

Hindamisalaste teenuste osutamine ning radioaktiivsete ainete ohutuse ja radioaktiivsete kiirgusallikate kaitse riikliku regulatiivse infrastruktuuri toetamine on ette nähtud kaheteistkümnes riigis, kus regulatiivse infrastruktuuri tõhustamist peetakse kõige hädavajalikumaks. Õigusloomealase abi osutamine on ette nähtud kuues riigis;

| — | Koolitust pakutakse Aafrikas piirkondlikult ning nii paljudele osalejatele kui võimalik, võttes arvesse olemasolevaid rahalisi vahendeid. |
| --- | --- |

—

Koolitust pakutakse Aafrikas piirkondlikult ning nii paljudele osalejatele kui võimalik, võttes arvesse olemasolevaid rahalisi vahendeid.

Kõigepealt hinnatakse ELi ühismeetmes määratletud riikides tuumajulgeoleku tõhustamise vajadust, et määrata prioriteedid abi andmisel. Selleks hindab rühm tunnustatud eksperte nimetatud riikides juba rakendatud tuumajulgeoleku süsteemi hetkeseisu ning annab soovitusi selle tõhustamiseks. Soovitused on järgnevalt osutatava abi määratlemise aluseks ning seejuures antakse ülevaade nii hetkeseisust kui ka tõhustamise vajadusest tuumamaterjalide ja muude radioaktiivsete ainete, sealhulgas tuumavaldkonnaga mitteseotud aladel kasutatavate ainete, ja tuumarajatistega seotud kuritahtlike tegude vältimise, avastamise ja nendele reageerimise valdkondades. Kehtestatakse prioriteedid, mille alusel valitakse riike ELi toetuste raames eraldatud eelarvest rahastatavatesse projektidesse. Inimressursside arendamist rakendatakse osana IAEA koolitusprogrammist, mis tugineb suures osas piirkondlikul lähenemisviisil. Toetatakse võimalikult suure arvu abikõlblike riikide ekspertide osalemist, võttes arvesse olemasolevaid rahalisi vahendeid.

Valitud riikides viiakse seejärel projektid läbi kolmes valdkonnas:

1.   Õigusloomealane abi

Tuumajulgeoleku õiguslik alus hõlmab suures osas rahvusvahelisi õigusakte ja tunnustatud põhimõtteid (lepingud, konventsioonid, kokkulepped, normid, IAEA standardid, tegevusjuhendid ja juhenddokumendid ning soovitused), mida rakendavad riiklikud ametiasutused tuumamaterjali ja muude kiirgusallikate kontrollimise eesmärgil. Normide laia valikuga (millest paljud on välja töötatud IAEA egiidi all) luuakse raamistik tuumamaterjali ja muude radioaktiivsete ainete või nendega seotud rajatiste ohutuks ja turvaliseks kasutamiseks nii ulatuslike tuumaprogrammide kui tuumaenergiaalaste piiratud tegevuste raames.

Toimiva tuumajulgeoleku režiimi eelduseks on nõuetekohaste siseriiklike õigusaktide ja regulatiivse kontrolli infrastruktuuri olemasolu. Riiklikud rakendusaktid peaksid looma põhimõtete ja üldsätete raamistiku, mis võimaldaks volitatud valitsusüksustel täita vajalikke juhtimisfunktsioone ja korraldada reguleeritud valdkonnas tegutsevate isikute käitumist. Paljudes riikides on sellised õigusaktid ebapiisavad ja regulatiivne infrastruktuur kas puudub või on ebapiisav. Sellised puudujäägid koos mittetõhusate regulatiivse kontrolli infrastruktuuridega põhjustavad ülemaailmse julgeolekurežiimi nõrkuse. Seetõttu peaks eesmärgiks olema piisavate riiklike õigusloomealaste raamistike tugevdamine või kehtestamine ning asjakohaste meetmete tõhus kohaldamine.

Radioaktiivseid aineid kasutatakse sageli tuumavaldkonnaga mitteseotud kasutusaladel, nt meditsiinis või tööstuses. Mõned kõnealustest kiirgusallikatest on suure aktiivsusega ja kuuluvad kategooriatesse 1–3, nagu on määratletud IAEA dokumendis “Radioaktiivsete kiirgusallikate liigitus”. Need kiirgusallikad võivad, juhul kui neid piisavalt ei kontrollita ja kaitsta, sattuda valedesse kätesse ning neid võidakse kasutada kuritegelikel eesmärkidel. Radioaktiivsete ainete ohutuse ja kiirgusallikate turvalisuse regulatiivne infrastruktuur peab olema tõhus ja toimima vastavalt rahvusvahelistele standarditele, kiirgusallikate ohutuse ja julgeoleku tegevusjuhendile, seonduvale impordi/ekspordi juhendile ning headele tavadele.

Kaitsemeetmete lepingute ja lisaprotokollide sõlmimine IAEAga on tõhus meede, mis edendab ranget riiklikku ja rahvusvahelist kontrolli tuumamaterjali ja sellega seotud tehnoloogiate üle. Oluline on, et siseriiklikes rakendusaktides määratletakse selgelt tuumaenergiaalased toimingud, installatsioonid, rajatised ja materjalid, mille suhtes kaitsemeetmeid kohaldatakse. Lisaks peavad lisaprotokolli sõlminud riigid tagama nende riiklike rakendusaktide täiendamise selliselt, et neil oleks võimalik täita lisaprotokollist tulenevaid lisakohustusi. Eelkõige tuleb siseriiklikud õigusaktid üle vaadata eesmärgiga suurendada sõlmitud kaitsemeetmete lepingute rakendamiseks ja kohaldamiseks määratud regulatiivse organi kohustusi ja volitusi.

Samuti võtavad riigid tuumajulgeolekuga seotud rahvusvaheliste normide täitmise alaseid kohustusi kui nad saavad CPPNM muudatuse ratifitseerimise tulemusena CPPNMi osalisteks ning kui nad saavad tuumaterrorismi konventsiooni osalisteks. Lisaks sellele kohustatakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga nr 1540 (2004) kõiki riike kehtestama siseriiklikke kontrollimehhanisme, sealhulgas kehtestama asjakohaseid kontrollimehhanisme tuumarelvadega seotud materjalide üle.

Eelpool nimetatud tuumajulgeolekualaste rahvusvaheliste õigusaktide raames läbi viidud riikide tegevus on endaga kaasa toonud tuumamaterjali, tuumarajatiste ja muude kiirgusallikate julgeoleku alaste kohustuste liitmise. Nimetatud kohustused hõlmavad radioaktiivsete ainete ohutuse ja kiirgusallikate turvalisuse regulatiivse infrastruktuuri loomise alaseid meetmeid; arvestus- ja kontrollimeetmeid; füüsilise kaitse meetmeid; kontrolli impordi ja ekspordi üle ning ebaseadusliku tegevuse kuriteoks tunnistamist.

2.   Tuumamaterjalide ning muude radioaktiivsete ainete julgeoleku ja kontrolli tugevdamine

Varguse või sabotaaži vältimiseks peab tuumarajatistes ja -aladel kasutatavate või ladustatavate materjalide üle adekvaatset arvestust pidama ja neid piisavalt kaitsma. Tõhusat reguleerimissüsteemi kasutades tuleks kindlaks määrata, millised projekti elemendid viiakse ellu vastavalt riigi ja operaatori tasandil.

Samuti on väga oluline, et tuumavaldkonnaga mitteseotud kasutusaladel kasutatavad võimsad ja vähekaitstud kiirgusallikad on nende kasutamisel või ladustamisel kuritahtliku tegevuse eest füüsiliselt kaitstud ning kui neid enam ei vajata, tuleb need demonteerida ja ladustada (või radioaktiivsete jäätmetena kasutusest kõrvaldada) turvalises ja ohutus hoidlas.

Kõik riigid, kes on üldise kaitsemeetmete lepingu osalised, peavad kehtestama ja pidama SSACi, võttes arvesse kaitsemeetmeid. Siiski leiab IAEA, et paljudes IAEA riikides, kes on selliste lepingute osalised, sellised süsteemid kas puuduvad või on ebapiisavad. Selline olukord on eriti levinud nende umbes 120 riigi seas, kes ei käita tuumarajatisi.

3.   Riikide suutlikkuse tugevdamine salakaubaveo avastamise ja sellele reageerimise alal

Salakaubavedu on seotud tuumamaterjali ja muude radioaktiivsete ainete tahtliku või tahtmatu ja rahvusvahelisi piire ületava või mitte ületava ilma loata omandamise, vahendamise, kasutamise, üleandmise või kõrvaldamisega.

Terroristid ei saa valmistada algelisi tuumalõhkeseadmeid või radioaktiivse aine laialipaiskamise seadmeid ilma selleks salakaubaveo teel materjali saamata. Lisaks võivad salakaubaveo teel olla saadud ka tundlikud seadmed ja tehnoloogia algeliste tuumalõhkeseadmete valmistamiseks või neis kasutatavate tundlike materjalide tootmiseks. Võib eeldada, et materjali või tehnoloogia sihtkohta jõudmiseks on vajalik selle liikumine üle piiride. Salakaubaveo tõkestamiseks nõuavad riigid seega, et oleks kehtestatud vajalikud reguleerimissüsteemid ning piiripunktides olemas tehnilised süsteemid (kaasa arvatud kasutajasõbralikud instrumendid) ja töökord ning informatsioon radioaktiivsete ainete (sealhulgas radioaktiivsete lõhustuvate materjalide) salakaubaveo või tundlike seadmete ja tehnoloogiaga ebaseadusliku kauplemise katsete avastamiseks.

Samuti peavad olema kehtestatud tõhusad meetmed kõnealusele tegevusele reageerimiseks ning samuti radioaktiivsete ainete konfiskeerimiseks. Korrakaitseorganite (tolli, politsei jne) ametnikud ei ole sageli saanud detektorite kasutamise alast koolitust ja seega võivad tundlikud seadmed ja tehnoloogia olla neile võõrad. Seetõttu on ametnike koolitamine äärmiselt oluline, et tagada salakaubaveo avastamiseks kehtestatud meetmete edukas rakendamine. Erinevate kategooriate ametnikke tuleks koolitada nii detektorite kasutamise kui ka nende näitude lugemise alal, et nad oleksid võimelised edasise tegevuse üle otsustama.

Kaasneva ohu suurenenud teadvustamise ning piirikontrolli suutlikkuse tõhustamiseks vajalike seadmete ja metoodika kättesaadavuse tulemusena on toetuse osutamine antud valdkonnas väga nõutud.

2.   EESMÄRGID

Üldeesmärk: valitud riikide tuumajulgeoleku suurendamine.

2.1.   Hindamisetapp: rahvusvaheliste tuumajulgeoleku missioonide rahastamine.

IAEA korraldab hindamise, eesmärgiga määrata tuumajulgeoleku suurendamise vajadus asjaomastes riikides, kus sellist hindamist ei ole veel tehtud. Teiste määratletud riikide osas ajakohastatakse eelnevalt teostatud hindamist. Hindamine hõlmab vastavalt vajadusele füüsilist kaitset ja julgeolekut tuumavaldkonnaga seotud ja mitteseotud kasutusaladel, salakaubaveo tõkestamiseks kehtestatud meetmeid ning vajalikku õigusloome infrastruktuuri. Üldhinnangu tulemused võetakse aluseks nende riikide valimisel, kus projekte rakendatakse.

Eelnimetatud projektidega:

| — | hinnatakse igas riigis tuumamaterjali ja muude radioaktiivsete ainete füüsilise kaitse hetkeseisu ning tuuma- või uurimisrajatiste või -alade, kus neid materjale kasutatakse või ladustatakse, kaitset. Nende seast valitakse järgnevaks moderniseerimiseks ja toetamiseks välja osa nimetatud materjale sisaldavaid rajatisi ja alasid, |
| --- | --- |

—

hinnatakse igas riigis tuumamaterjali ja muude radioaktiivsete ainete füüsilise kaitse hetkeseisu ning tuuma- või uurimisrajatiste või -alade, kus neid materjale kasutatakse või ladustatakse, kaitset. Nende seast valitakse järgnevaks moderniseerimiseks ja toetamiseks välja osa nimetatud materjale sisaldavaid rajatisi ja alasid,

| — | hinnatakse igas riigis kiirgusallikate kaitse tõhustamisega seotud vajadusi. Määratakse kindlaks kõik nõrgad küljed ja puudused võrrelduna rahvusvaheliste standardite ja toimimisjuhendiga, mis nõuavad regulatiivse infrastruktuuri täiendamist, samuti määratakse kindlaks vähekaitstud, võimsate kiirgusallikate täiendava kaitse vajadus. Hindamise tulemusena määratakse kindlaks ka kaitse tagamiseks vajalik erivarustus, |
| --- | --- |

—

hinnatakse igas riigis kiirgusallikate kaitse tõhustamisega seotud vajadusi. Määratakse kindlaks kõik nõrgad küljed ja puudused võrrelduna rahvusvaheliste standardite ja toimimisjuhendiga, mis nõuavad regulatiivse infrastruktuuri täiendamist, samuti määratakse kindlaks vähekaitstud, võimsate kiirgusallikate täiendava kaitse vajadus. Hindamise tulemusena määratakse kindlaks ka kaitse tagamiseks vajalik erivarustus,

| — | hinnatakse igas riigis salakaubaveo tõkestamise suutlikkuse hetkeseis ja määratletakse vajalike täienduste tegemise vajadus, |
| --- | --- |

—

hinnatakse igas riigis salakaubaveo tõkestamise suutlikkuse hetkeseis ja määratletakse vajalike täienduste tegemise vajadus,

| — | hinnatakse igas riigis SSACi hetkeseis ning määratletakse vajalike täienduste tegemise vajadus. |
| --- | --- |

—

hinnatakse igas riigis SSACi hetkeseis ning määratletakse vajalike täienduste tegemise vajadus.

2.2.   Hindamisetapi tulemusel prioriteetidena määratletud konkreetsete meetmete rakendamine

Projekt 1:

Õigusloomealane abi

Projekti eesmärk:

| — | tugevdada tuumamaterjali ja muude radioaktiivsete ainete alaseid riiklikke õigusloome infrastruktuure, võttes arvesse asjakohaseid tuumajulgeoleku alaseid rahvusvahelisi õigusakte ja tunnustatud põhimõtteid ning olemasolevat koostoimet radioaktiivsete ainete ohutuse alaste riiklike mehhanismidega, |
| --- | --- |

—

tugevdada tuumamaterjali ja muude radioaktiivsete ainete alaseid riiklikke õigusloome infrastruktuure, võttes arvesse asjakohaseid tuumajulgeoleku alaseid rahvusvahelisi õigusakte ja tunnustatud põhimõtteid ning olemasolevat koostoimet radioaktiivsete ainete ohutuse alaste riiklike mehhanismidega,

| — | tugevdada riiklikke seadusandlikke raamistikke riikide ja agentuuri vahel sõlmitud kaitsemeetmete lepingute ja lisaprotokollide rakendamiseks, |
| --- | --- |

—

tugevdada riiklikke seadusandlikke raamistikke riikide ja agentuuri vahel sõlmitud kaitsemeetmete lepingute ja lisaprotokollide rakendamiseks,

| — | tugevdada radioaktiivsete ainete ohutuse ja radioaktiivsete kiirgusallikate kaitse riiklikku regulatiivset infrastruktuuri. |
| --- | --- |

—

tugevdada radioaktiivsete ainete ohutuse ja radioaktiivsete kiirgusallikate kaitse riiklikku regulatiivset infrastruktuuri.

Projekti tulemused:

| — | laiaulatuslike, ühtsete ja tõhusate siseriiklike õigusaktide väljatöötamine ja vastuvõtmine, millega antakse panus tuumajulgeoleku ühtlustatud, tugevdatud ja üldisemale süsteemile, |
| --- | --- |

—

laiaulatuslike, ühtsete ja tõhusate siseriiklike õigusaktide väljatöötamine ja vastuvõtmine, millega antakse panus tuumajulgeoleku ühtlustatud, tugevdatud ja üldisemale süsteemile,

| — | siseriiklike õigusaktide väljatöötamine ja vastuvõtmine (riigikeeles), mis on vajalik, et võimaldada riikidel täita agentuuri kaitsemeetmete lepingutest ja lisaprotokollidest tulenevaid kohustusi, |
| --- | --- |

—

siseriiklike õigusaktide väljatöötamine ja vastuvõtmine (riigikeeles), mis on vajalik, et võimaldada riikidel täita agentuuri kaitsemeetmete lepingutest ja lisaprotokollidest tulenevaid kohustusi,

| — | radioaktiivsete ainete ohutuse ja kiirgusallikate kaitse riikliku regulatiivse infrastruktuuri loomine/tõhustamine, kasutades selleks tuumajulgeoleku ja kiirgusallikate kaitse infrastruktuuri hindamist (RaSSIA), nõuandeteenistusi, seadmeid ja koolitust ning tehes seda vastavalt rahvusvahelistele standarditele, kiirgusallikate ohutuse ja julgeoleku juhendile ja parimatele tavadele. |
| --- | --- |

—

radioaktiivsete ainete ohutuse ja kiirgusallikate kaitse riikliku regulatiivse infrastruktuuri loomine/tõhustamine, kasutades selleks tuumajulgeoleku ja kiirgusallikate kaitse infrastruktuuri hindamist (RaSSIA), nõuandeteenistusi, seadmeid ja koolitust ning tehes seda vastavalt rahvusvahelistele standarditele, kiirgusallikate ohutuse ja julgeoleku juhendile ja parimatele tavadele.

Projekt 2:

Tuumamaterjalide ning muude radioaktiivsete ainete julgeoleku ja kontrolli tugevdamine

Projekti eesmärk:

| — | tõhustada valitud riikides tuumarajatiste, tuumamaterjalide ja tuumavaldkonnaga seotud kasutusaladel kasutatavate muude radioaktiivsete ainete füüsilist kaitset, |
| --- | --- |

—

tõhustada valitud riikides tuumarajatiste, tuumamaterjalide ja tuumavaldkonnaga seotud kasutusaladel kasutatavate muude radioaktiivsete ainete füüsilist kaitset,

| — | tugevdada valitud riikides tuumavaldkonnaga mitteseotud kasutusaladel kasutatavate radioaktiivsete ainete kontrolli ja füüsilist kaitset, ning |
| --- | --- |

—

tugevdada valitud riikides tuumavaldkonnaga mitteseotud kasutusaladel kasutatavate radioaktiivsete ainete kontrolli ja füüsilist kaitset, ning

| — | tugevdada SSACsid kaitsemeetmete lepingute ja lisaprotokollide rakendamiseks, sealhulgas riikides, kes on sõlminud “väikeste koguste protokollid”. |
| --- | --- |

—

tugevdada SSACsid kaitsemeetmete lepingute ja lisaprotokollide rakendamiseks, sealhulgas riikides, kes on sõlminud “väikeste koguste protokollid”.

Projekti tulemused:

| — | tuumamaterjali ja muude radioaktiivsete ainete füüsilise kaitse tugevdamine valitud tuumarajatistes ja aladel, |
| --- | --- |

—

tuumamaterjali ja muude radioaktiivsete ainete füüsilise kaitse tugevdamine valitud tuumarajatistes ja aladel,

| — | valitud riikides tuumavaldkonnaga mitteseotud kasutusaladel kasutatavate vähekaitstud kiirgusallikate kaitsmine või vajaduse korral nende demonteerimine ja viimine turvalisse ja ohutusse hoidlasse, |
| --- | --- |

—

valitud riikides tuumavaldkonnaga mitteseotud kasutusaladel kasutatavate vähekaitstud kiirgusallikate kaitsmine või vajaduse korral nende demonteerimine ja viimine turvalisse ja ohutusse hoidlasse,

| — | füüsilist kaitset käsitleva siseriikliku regulatiivse infrastruktuuri paremaks muutmine ekspertabi kaudu, |
| --- | --- |

—

füüsilist kaitset käsitleva siseriikliku regulatiivse infrastruktuuri paremaks muutmine ekspertabi kaudu,

| — | tõhusate SSACde loomine ja haldamine (sealhulgas riikides, kes on sõlminud “väikeste koguste protokollid”), mille tulemusena on võimalik rakendada kaitsemeetmete lepinguid ja lisaprotokolle, |
| --- | --- |

—

tõhusate SSACde loomine ja haldamine (sealhulgas riikides, kes on sõlminud “väikeste koguste protokollid”), mille tulemusena on võimalik rakendada kaitsemeetmete lepinguid ja lisaprotokolle,

| — | ametnike koolituse läbiviimine abikõlblikes riikides. |
| --- | --- |

—

ametnike koolituse läbiviimine abikõlblikes riikides.

Projekt 3:

Riikide suutlikkuse tugevdamine salakaubaveo avastamise ja sellele reageerimise alal

Projekti eesmärk:

| — | tugevdada valitud riikide suutlikkust avastada salakaubavedu ja sellele reageerida. |
| --- | --- |

—

tugevdada valitud riikide suutlikkust avastada salakaubavedu ja sellele reageerida.

Projekti tulemused:

| — | tuumamaterjalide salakaubavedu käsitleva põhjaliku teabe kogumine avalikest allikatest ja riikide kontaktasutustelt ning selle analüüsimine, et suurendada teadmisi tuumamaterjalide salakaubaveo ja selle asjaolude kohta. See informatsioon on abiks ka erinevate ebaseadusliku käitlemise vastase võitluse eesmärgil läbiviidavate tegevuste tähtsuse järjekorda seadmisel, |
| --- | --- |

—

tuumamaterjalide salakaubavedu käsitleva põhjaliku teabe kogumine avalikest allikatest ja riikide kontaktasutustelt ning selle analüüsimine, et suurendada teadmisi tuumamaterjalide salakaubaveo ja selle asjaolude kohta. See informatsioon on abiks ka erinevate ebaseadusliku käitlemise vastase võitluse eesmärgil läbiviidavate tegevuste tähtsuse järjekorda seadmisel,

| — | valitud riikides ekspertabi kasutades siseriiklike raamistike kehtestamine, mille eesmärgiks on salakaubaveo vastane võitlus ning radioaktiivsete ainete, tundlike tuumaseadmete ja -tehnoloogia piiriülese liikumise kontrollimise siseriikliku koordineerimise tõhustamine, |
| --- | --- |

—

valitud riikides ekspertabi kasutades siseriiklike raamistike kehtestamine, mille eesmärgiks on salakaubaveo vastane võitlus ning radioaktiivsete ainete, tundlike tuumaseadmete ja -tehnoloogia piiriülese liikumise kontrollimise siseriikliku koordineerimise tõhustamine,

| — | piirikontrolli seadmete tõhustamine valitud piiripunktides, |
| --- | --- |

—

piirikontrolli seadmete tõhustamine valitud piiripunktides,

| — | korrakaitseorganite ametnike koolituse läbiviimine abikõlblikes riikides. |
| --- | --- |

—

korrakaitseorganite ametnike koolituse läbiviimine abikõlblikes riikides.

3.   KESTUS

Hindamine viiakse läbi kolme kuu jooksul pärast komisjoni ja IAEA vahelise toetuse lepingu jõustumist. Kõnealused kolm projekti rakendatakse paralleelselt järgneva 12 kuu jooksul.

Käesoleva ühismeetme rakendamise eeldatav kogukestus on 15 kuud.

4.   ABISAAJAD

Abisaajateks on riigid, kus viiakse läbi hindamine ja viiakse ellu hindamisele järgnevad projektid. Nende riikide ametivõime abistatakse nõrkade kohtade kindlaksmääramisel ja neile antakse toetust lahenduste leidmisel ja julgeoleku suurendamisel. Projektidest abisaavate riikide määratlemise ja nende lõpliku valiku kriteeriumid ning valitud riikides käsitlemist vajavad vajadused määratakse kindlaks rakendusüksuse ja eesistujariigi, keda abistab peasekretär/kõrge esindaja, vaheliste konsultatsioonide tulemusena ning tihedas koostöös liikmesriikide ja komisjoniga, mida tehakse nõukogu pädeva töörühma raames. Vastavalt käesoleva ühismeetme artikli 2 lõikele 1 tuginevad nimetatud otsused vajaduse korral rakendusüksuse esitatud ettepanekutel.

5.   RAKENDUSÜKSUS

Projektide rakendamine tehakse ülesandeks IAEAle. Rahvusvahelised tuumajulgeolekumissioonid viiakse läbi vastavalt IAEA ja liikmesriikide ekspertide poolt teostatavate IAEA missioonide standardreeglitele. Kõnealuse kolme projekti läbiviimisel osalevad vahetult IAEA töötajad, IAEA liikmesriikide valitud eksperdid või töövõtjad. Töövõtjate kasutamise puhul korraldab IAEA käesoleva ühismeetme raames teostatavad kaupade, tööde või teenuste hanked vastavalt kehtivatele IAEA eeskirjadele ja menetlusreeglitele, mis on üksikasjalikult sätestatud IAEAga sõlmitud Euroopa Ühenduse toetuse lepingus.

6.   KOLMANDATEST ISIKUTEST OSALEJAD

Projekte rahastatakse 100 % ulatuses käesoleva ühismeetme alusel. IAEA liikmesriikide eksperte võib lugeda kolmandatest isikutest osalejateks. Nad töötavad vastavalt IAEA ekspertide tegevuse standardreeglitele.

7.   HANKELEPINGUTE ERITINGIMUSED

Sellistel juhtudel, kui hanke eesmärgiks on tõhustada Venemaa Föderatsioonist tarnitud tuumamaterjalide ning muude radioaktiivsete ainete (nt kiirgusallikate) julgeolekukorda, võib kaupade, tööde või teenuste hankelepinguid sõlmida Venemaa Föderatsiooni teenusepakkujatega, kes tunnevad Vene tehnoloogiat.

8.   VAJALIKE VAHENDITE HINNANGULINE SUURUS

ELi toetusest rahastatakse punktis 2.2 kirjeldatud kolme projekti hindamist ja rakendamist. Eeldatavad kulud on järgmised:

| Tuumajulgeoleku hindamine, sealhulgas missioonid | 140 000 EUR |
| --- | --- |
| Projekt 1: | 1 200 000 EUR |
| Projekt 2: | 3 070 000 EUR |
| Projekt 3: | 2 385 000 EUR |

Tuumajulgeoleku hindamine, sealhulgas missioonid

140 000 EUR

Projekt 1:

1 200 000 EUR

Projekt 2:

3 070 000 EUR

Projekt 3:

2 385 000 EUR

Lisaks on projekti sisse arvestatud ettenägematute kulude reserv 3 % abikõlblikest kuludest (kogusummas 200 000 EUR).

9.   PROJEKTIDE KULUSID KATTEV LÄHTESUMMA

Projekti kogumaksumus on 6 995 000 EUR.

---

(1)  GOV/2003/49-GC(47)/9. Samuti dokument: “Rahvusvahelise tuumaohutuse, kiirguskaitse, transpordiohutuse ja tuumajäätmete käitlemise alase koostöö tugevdamise meetmed: radiatsiooniallikate kontrollimise tõhusa ja jätkusuutliku riikliku regulatiivse infrastruktuuri edendamine” (GOV/2004/52-GC(48)/15) sisaldab osasid, mis on olulised massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia alusel toimuvale IAEA–EL koostööle. Nimetatud tegevused kajastuvad samuti dokumendis “Tuumajulgeolekut toetavad tegevused”, mis sisaldub IAEA 2006.–2009. aasta tuumajulgeoleku kavas.

(2)  Rahvusvahelise Tuumaenergiaagentuuri (IAEA) juhatajate nõukogu otsustas 2005. aasta septembris, et kaitsemeetmete süsteemi tugevdamiseks peaks tuumarelva leviku tõkestamise lepingu kohaselt sõlmitud kaitsemeetmete lepingute niinimetatud “väikeste koguste protokoll” jääma osaks agentuuri kaitsemeetmete süsteemist, tingimusel et standardtekstis tehakse muudatusi ja väikeste koguste protokolli kriteeriumeid muudetakse; IAEA 2005. aasta üldkoosolek võttis vastu resolutsiooni, milles muu hulgas märgiti, et üldise kaitsemeetmete lepingu osalise riigi puhul, kes lisaks on liitunud jõusoleva lisaprotokolliga, kujutavad nimetatud meetmed selle riigi jaoks endast vastavustõendamise tõhustatud standardit.

(3)  GOV/2005/50-GC(49)/17.

(4)  GOV/2002/10.

(5)  Vt IAEA avaldatud agentuuri tegevuskava, mis käsitleb kaitsemeetmete lepingute ja lisaprotokollide sõlmimise edendamist.

(6)  Alžeeria, Angola, Benin, Botswana, Burkina Faso, Burundi, Cabo Verde, Cōte d'Ivoire, Djibouti, Egiptus, Ekvatoriaal-Guinea, Eritrea, Etioopia, Gabon, Gambia, Ghana, Guinea, Guinea-Bissau, Kamerun, Kenya, Kesk-Aafrika Vabariik, Komoorid, Kongo (Brazzaville), Kongo Demokraatlik Vabariik, Lesotho, Libeeria, Liibüa Araabia Džamahirija, Lõuna-Aafrika, Madagaskar, Malawi, Mali, Maroko, Mauritaania, Mauritius, Mosambiik, Namiibia, Nigeeria, Niger, Rwanda, Sambia, Sao Tomé ja Principe, Seišellid, Senegal, Sierra Leone, Somaalia, Sudaan, Svaasimaa, Zimbabwe, Tansaania Ühendvabariik, Togo, Tšaad, Tuneesia ja Uganda.

---

| 17.6.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 165/30 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 165/30

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2006/419/ÜVJP,

12. juuni 2006,

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamise toetuseks ja massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia, mille III peatükis on loetelu massihävitusrelvade leviku tõkestamise meetmetest, mida on vaja võtta nii Euroopa Liidus kui kolmandates riikides. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia, mille III peatükis on loetelu massihävitusrelvade leviku tõkestamise meetmetest, mida on vaja võtta nii Euroopa Liidus kui kolmandates riikides.

| (2) | EL viib kõnealust strateegiat aktiivselt ellu ja rakendab selle III peatükis loetletud meetmeid, eelkõige eraldades rahalisi vahendeid konkreetsete projektide toetamiseks, mida juhivad mitmepoolsed institutsioonid, pakkudes abivajavatele riikidele tehnilist abi ja ekspertnõu paljude massihävitusrelvade leviku tõkestamise meetmete osas, ning tugevdades Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu rolli. |
| --- | --- |

(2)

EL viib kõnealust strateegiat aktiivselt ellu ja rakendab selle III peatükis loetletud meetmeid, eelkõige eraldades rahalisi vahendeid konkreetsete projektide toetamiseks, mida juhivad mitmepoolsed institutsioonid, pakkudes abivajavatele riikidele tehnilist abi ja ekspertnõu paljude massihävitusrelvade leviku tõkestamise meetmete osas, ning tugevdades Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu rolli.

| (3) | ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 28. aprillil 2004 ühehäälselt vastu resolutsiooni 1540, esimese rahvusvahelise vahendi, mis terviklikult ja igakülgselt käsitleb massihävitusrelvi, nende kandevahendeid ja massihävitusrelvadega seotud materjale. Selles kehtestatakse siduvad kohustused kõikidele riikidele, kelle eesmärgiks on ennetada ja tõkestada valitsusest sõltumatult tegutsevate isikute või organisatsioonide juurdepääsu taolistele relvadele ja relvadega seotud materjalidele. |
| --- | --- |

(3)

ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 28. aprillil 2004 ühehäälselt vastu resolutsiooni 1540, esimese rahvusvahelise vahendi, mis terviklikult ja igakülgselt käsitleb massihävitusrelvi, nende kandevahendeid ja massihävitusrelvadega seotud materjale. Selles kehtestatakse siduvad kohustused kõikidele riikidele, kelle eesmärgiks on ennetada ja tõkestada valitsusest sõltumatult tegutsevate isikute või organisatsioonide juurdepääsu taolistele relvadele ja relvadega seotud materjalidele.

| (4) | ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1540 (2004) kutsuti riike andma kõnealuse resolutsiooniga rajatud julgeolekunõukogu komiteele (edaspidi “1540 komitee”) aru meetmetest, mida nad on võtnud või mida nad kavatsevad võtta resolutsiooni rakendamiseks. Seetõttu esitas eesistujariik 28. oktoobril 2004 ELi nimel Euroopa Liidu aruande ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamise kohta, samal ajal kui ELi liikmesriigid esitasid oma aruanded eraldi. |
| --- | --- |

(4)

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1540 (2004) kutsuti riike andma kõnealuse resolutsiooniga rajatud julgeolekunõukogu komiteele (edaspidi “1540 komitee”) aru meetmetest, mida nad on võtnud või mida nad kavatsevad võtta resolutsiooni rakendamiseks. Seetõttu esitas eesistujariik 28. oktoobril 2004 ELi nimel Euroopa Liidu aruande ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamise kohta, samal ajal kui ELi liikmesriigid esitasid oma aruanded eraldi.

| (5) | EL on teinud demarše kolmandatele riikidele, et õhutada neid esitama ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) kohaseid aruandeid. Riiklike aruannete koostamine nõuab neilt riikidelt märkimisväärseid jõupingutusi ja tehnilisi teadmisi. Sellepärast võib riiklike aruannete koostamise ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendusmeetmete vastuvõtmisega seotud tehniline abi ja kogemuste vahetus aidata otseselt kaasa resolutsioonis sätestatud aruandmiskohustuse paremale täitmisele ja selle tegelikule rakendamisele. |
| --- | --- |

(5)

EL on teinud demarše kolmandatele riikidele, et õhutada neid esitama ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) kohaseid aruandeid. Riiklike aruannete koostamine nõuab neilt riikidelt märkimisväärseid jõupingutusi ja tehnilisi teadmisi. Sellepärast võib riiklike aruannete koostamise ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendusmeetmete vastuvõtmisega seotud tehniline abi ja kogemuste vahetus aidata otseselt kaasa resolutsioonis sätestatud aruandmiskohustuse paremale täitmisele ja selle tegelikule rakendamisele.

| (6) | ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 27. aprillil 2006 ühehäälselt vastu resolutsiooni 1673 (2006), millega pikendati kaheks aastaks 1540 komitee volitusi ning milles otsustati, et komitee peaks tugevdama tööprogrammi, teavitustegevuse, abi ja koostöö kaudu oma jõupingutusi ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) täieliku rakendamise nimel. Samuti kutsuti 1540 komiteed üles koos riikidega ning rahvusvaheliste, piirkondlike ja allpiirkondlike organisatsioonidega välja selgitama vajalikud kogemused ja õppetunnid ning uurima, milliseid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamist hõlbustavaid programme oleks võimalik kasutada. |
| --- | --- |

(6)

ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 27. aprillil 2006 ühehäälselt vastu resolutsiooni 1673 (2006), millega pikendati kaheks aastaks 1540 komitee volitusi ning milles otsustati, et komitee peaks tugevdama tööprogrammi, teavitustegevuse, abi ja koostöö kaudu oma jõupingutusi ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) täieliku rakendamise nimel. Samuti kutsuti 1540 komiteed üles koos riikidega ning rahvusvaheliste, piirkondlike ja allpiirkondlike organisatsioonidega välja selgitama vajalikud kogemused ja õppetunnid ning uurima, milliseid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamist hõlbustavaid programme oleks võimalik kasutada.

| (7) | 1540 komitee aruandes soovitati laiendada ja süvendada piirkondlikku ja allpiirkondlikku teavitustegevust, eesmärgiga anda riikidele struktureeritult juhiseid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1540 (2004) sätestatud kohustuste rakendamiseks, võttes arvesse, et 62 riigil on veel esitada esimene riiklik aruanne ning oma esimese riikliku aruande juba esitanud riikidest 55-l tuleb esitada 1540 komitee poolt nõutud lisateave ja selgitused. |
| --- | --- |

(7)

1540 komitee aruandes soovitati laiendada ja süvendada piirkondlikku ja allpiirkondlikku teavitustegevust, eesmärgiga anda riikidele struktureeritult juhiseid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1540 (2004) sätestatud kohustuste rakendamiseks, võttes arvesse, et 62 riigil on veel esitada esimene riiklik aruanne ning oma esimese riikliku aruande juba esitanud riikidest 55-l tuleb esitada 1540 komitee poolt nõutud lisateave ja selgitused.

| (8) | 1540 komitee aruandes teatati ka kokkuvõtvalt, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamist käsitlevate riiklike aruannete koostamiseks taotles abi 32 riiki, jättes arvestamata need riigid, kes aruannet ei esita. |
| --- | --- |

(8)

1540 komitee aruandes teatati ka kokkuvõtvalt, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamist käsitlevate riiklike aruannete koostamiseks taotles abi 32 riiki, jättes arvestamata need riigid, kes aruannet ei esita.

| (9) | Julgeolekunõukogu tegi ÜRO desarmeerimise osakonnale (ÜRO sekretariaat) 9. juunil 2004 ülesandeks osutada 1540 komiteele ja selle ekspertidele materiaalset ja logistilist abi. |
| --- | --- |

(9)

Julgeolekunõukogu tegi ÜRO desarmeerimise osakonnale (ÜRO sekretariaat) 9. juunil 2004 ülesandeks osutada 1540 komiteele ja selle ekspertidele materiaalset ja logistilist abi.

| (10) | Finants- ja haldusraamistiku lepingus, mis sõlmiti ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt ÜRO vahel, sätestatakse raamistik ÜRO ja Euroopa Ühenduse vahelise koostöö, sealhulgas programmidega seotud partnerluse tõhustamiseks. Seda lepingut tuleb rakendada käesolevas ühismeetmes täpsustatud toetuslepinguga. |
| --- | --- |

(10)

Finants- ja haldusraamistiku lepingus, mis sõlmiti ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt ÜRO vahel, sätestatakse raamistik ÜRO ja Euroopa Ühenduse vahelise koostöö, sealhulgas programmidega seotud partnerluse tõhustamiseks. Seda lepingut tuleb rakendada käesolevas ühismeetmes täpsustatud toetuslepinguga.

| (11) | Komisjoni ülesandeks on teostada ELi rahalise abi nõuetekohase kasutamise järelevalvet, |
| --- | --- |

(11)

Komisjoni ülesandeks on teostada ELi rahalise abi nõuetekohase kasutamise järelevalvet,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

1.   EL toetab ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamist kooskõlas massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegiaga, milles seatakse eesmärgiks tugevdada ÜRO Julgeolekunõukogu rolli ja täiustada selle ekspertteadmisi massihävitusrelvade levikuga seotud probleemidega tegelemisel.

2.   ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) toetavate ja ELi strateegia meetmetele vastavate projektide eesmärgiks on:

| — | tõsta teadlikkust ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1540 (2004) seotud nõuetest ja kõnealuse massihävitusrelvade leviku tõkestamise vahendi tähtsusest, |
| --- | --- |

—

tõsta teadlikkust ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1540 (2004) seotud nõuetest ja kõnealuse massihävitusrelvade leviku tõkestamise vahendi tähtsusest,

| — | tõsta kolmes piirkonnas (Aasia ja Vaikse ookeani piirkond, Aafrika ning Ladina–Ameerika ja Kariibi mere piirkond) kolmandate riikide valitsusasutuste suutlikkust koostada ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamist käsitlevaid riiklikke aruandeid. |
| --- | --- |

—

tõsta kolmes piirkonnas (Aasia ja Vaikse ookeani piirkond, Aafrika ning Ladina–Ameerika ja Kariibi mere piirkond) kolmandate riikide valitsusasutuste suutlikkust koostada ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamist käsitlevaid riiklikke aruandeid.

Projektide üksikasjalik kirjeldus on esitatud lisas.

Artikkel 2

1.   Käesoleva ühismeetme rakendamise eest vastutab eesistujariik, keda abistab nõukogu peasekretär/ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja. Komisjon on ühismeetme rakendamisse täiel määral kaasatud.

2.   Komisjon teostab järelevalvet artiklis 3 osutatud rahalise abi nõuetekohase rakendamise üle.

3.   Artikli 1 lõikes 2 osutatud projektide tehniline rakendamine on tehtud ülesandeks ÜRO sekretariaadile (desarmeerimise osakonnale) (edaspidi “ÜRO sekretariaat (DDA)”). Viimane täidab oma ülesandeid eesistujariigi vastutusel ja nõukogu peasekretäri/kõrge esindaja kontrolli all. Selleks lepib peasekretär/kõrge esindaja ÜRO sekretariaadiga (DDA) kokku vajalikes korraldustes.

Artikkel 3

1.   Lähtesumma artikli 1 lõikes 2 osutatud projektide rakendamiseks on 195 000 eurot.

2.   Lõikes 1 kindlaks määratud Euroopa Liidu üldeelarvest rahastatavaid kulutusi hallatakse vastavalt eelarve suhtes kohaldatavatele ühenduse menetlustele ja eeskirjadele, tingimusel et eelrahastamise vahendid ei jää ühenduse omandisse.

3.   Lõikes 1 osutatud eelarve rakendamiseks sõlmib komisjon ÜRO sekretariaadiga (DDA) toetuse lepingu kooskõlas organisatsiooni määruste ja eeskirjadega. Selles sätestatakse, et ÜRO sekretariaat (DDA) tagab ELi rahalise abi nähtavuse, mis vastab selle suurusele.

Artikkel 4

Eesistujariik, keda abistab nõukogu peasekretär/ÜVJP kõrge esindaja, annab nõukogule ÜRO sekretariaadi (DDA) koostatud regulaarsete aruannete põhjal aru käesoleva ühismeetme rakendamise kohta. Komisjon kaasatakse täiel määral ja ta edastab teavet artikli 1 lõikes 2 osutatud projektide rakendamise finantsaspektide kohta.

Artikkel 5

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Ühismeede kaotab kehtivuse 12. juunil 2008.

Artikkel 6

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 12. juuni 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

U. PLASSNIK

---

LISA

ELI TOETUS ÜRO JULGEOLEKUNÕUKOGU RESOLUTSIOONI 1540 (2004) RAKENDAMISELE

1.   Kirjeldus

ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 28. aprillil 2004 ühehäälselt vastu resolutsiooni 1540 (2004), esimese rahvusvahelise vahendi, mis terviklikult ja igakülgselt käsitleb massihävitusrelvi, nende kandevahendeid ja massihävitusrelvadega seotud materjale. Kõik ELi liikmesriigid avaldasid nimetatud massihävitusrelvade leviku tõkestamise vahendile tugevat toetust. Resolutsiooniga nähti ette julgeolekunõukogu komitee asutamine; komiteele tehti ülesandeks anda julgeolekunõukogule riiklike aruannete põhjal aru resolutsiooni rakendamisest. Riiklikud aruanded peaksid käsitlema meetmeid, mida riigid on võtnud või mida nad kavatsevad võtta resolutsiooni rakendamiseks.

EL on teinud demarše kolmandatele riikidele, et õhutada neid esitama ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) kohaseid riiklikke aruandeid. Nimetatud resolutsioonis võetakse arvesse asjaolu, et mõned riigid võivad resolutsiooni sätete rakendamisel vajada abi. Sellepärast võib riiklike aruannete koostamise ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendusmeetmete vastuvõtmisega seotud tehniline abi ja kogemuste vahetus aidata otseselt kaasa resolutsioonis sätestatud aruandmiskohustuse paremale täitmisele ja nimetatud resolutsiooni tegelikule rakendamisele.

ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 27. aprillil 2006 ühehäälselt vastu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1673 (2006), milles otsustati, et komitee peaks tugevdama teavitustegevuse, abi ja koostöö kaudu oma jõupingutusi ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) täielikuks rakendamiseks. 1540 komitee otsustas oma 2006. aasta aprillikuu aruandes, et kuna 62 riiki, kes alles esitavad oma esimese riikliku aruande, ja 55 riiki, kes on selle küll esitanud, aga peavad andma täiendavat informatsiooni ja selgitusi, on koondunud kolme geograafilisse piirkonda (Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkond), ning et riiklikes aruannetes esinevad lüngad on seotud kindlate piirkondlike arengutega, tuleks seoses ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamisega riikidele antav abi koondada neisse piirkondadesse, mille puhul on kindlaks tehtud konkreetne vajadus abi järele.

2.   Projektide kirjeldus

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamist toetavate projektide eesmärgiks on tegeleda rakendamise kolme aspektiga – teadlikkuse tõstmine resolutsioonis sätestatud nõuetest ja kohustustest, kolme sihtpiirkonna (Aafrika, Ladina–Ameerika ja Kariibi mere ning Aasia ja Vaikse ookeani piirkonna) suutlikkuse tõstmine ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamist käsitlevate riiklike aruannete koostamisel ning resolutsiooni rakendamiseks vajalike riiklike meetmete vastuvõtmisega seotud kogemuste jagamine.

Projektid peaksid arvestama julgeolekunõukogu komitee poolt vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile 1540 (2004) koostatud aruandes leiduvaid järeldusi ja soovitusi, pöörates eelkõige tähelepanu piirkondlikele vajadustele ja lünkadele resolutsiooni rakendamises ning vajadusel ka mõnede riikide poolt tehtud tehnilise abi taotlustele. ELi toetuse eeltingimuseks loetakse mõnes sihtpiirkonnas teavitustegevuse vastuvõtmisest huvitatuse ametliku deklaratsiooni esitamist julgeolekunõukogu komitees.

Aasia–Vaikse ookeani piirkonda hõlmav projekt

Projekt hõlmab peamiselt teavitustegevuse korraldamist seminarina, mille eesmärgiks on tõsta teadlikkust ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1540 (2004) sätestatud kohustustest ning aidata suurendada sihtriikide suutlikkust seoses resolutsiooni rakendamisega. Seminari tulemusel võidakse tuvastada abivajadus, millega tegeletakse edaspidi tehnilise abi valdkonna ELi tulevaste algatuste kaudu. Abivajavates riikides tuleks keskenduda poliitika kujundamises osalejatele. Teavitustegevuse programm peaks kajastama piirkondlikku eripära ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamisel ja see peaks järgima ühismeetme üldisi eesmärke.

Hiina on julgeolekunõukogu komitees üles näidanud huvi olla veel 2006. aasta esimesel poolaastal võõrustajariigiks ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamist, eriti aga ekspordikontrolli käsitlevale piirkondlikule seminarile.

Aafrikat hõlmav projekt

Projekt hõlmab peamiselt teavitustegevuse korraldamist seminarina, mille eesmärgiks on tõsta teadlikkust ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1540 (2004) sätestatud kohustustest ning aidata suurendada sihtriikide suutlikkust seoses resolutsiooni rakendamisega. Seminari tulemusel võidakse tuvastada abivajadus, millega tegeletakse edaspidi tehnilise abi valdkonna ELi tulevase algatuse kaudu. Abivajavates riikides tuleks keskenduda poliitika kujundamises osalejatele. Teavitustegevuse programm peaks kajastama piirkondlikku eripära ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamisel ja see peaks järgima ühismeetme üldisi eesmärke.

Ghana suhtus positiivselt julgeolekunõukogu komitee ettepanekusse olla kõige varem 2006. aasta lõpus võõrustajariigiks ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamist käsitlevale piirkondlikule seminarile.

Ladina–Ameerika ja Kariibi mere piirkonda hõlmav projekt

Projekt hõlmab peamiselt teavitustegevuse korraldamist seminarina, mille eesmärgiks on tõsta teadlikkust ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1540 (2004) sätestatud kohustustest ning aidata suurendada sihtriikide suutlikkust seoses resolutsiooni rakendamisega. Seminari tulemusel võidakse tuvastada abivajadus, millega tegeletakse edaspidi tehnilise abi valdkonna ELi tulevase algatuse kaudu. Abivajavates riikides tuleks keskenduda poliitika kujundamises osalejatele. Teavitustegevuse programm peaks kajastama piirkondlikku eripära ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamisel ja see peaks järgima ühismeetme üldisi eesmärke.

Peruu on väljendanud valmisolekut korraldada 2006. aasta lõpus ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamist käsitlev piirkondlik seminar.

Projekti tulemused:

| — | sihtriikide ja -piirkondade suurem teadlikkus oma ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonist 1540 (2004) tulenevatest kohustustest ja tehnilise abi saamise võimalustest, |
| --- | --- |

—

sihtriikide ja -piirkondade suurem teadlikkus oma ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonist 1540 (2004) tulenevatest kohustustest ja tehnilise abi saamise võimalustest,

| — | sihtriikide ja -piirkondade asutuste suutlikkuse tõstmine ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamist käsitlevate aruannete koostamisel, |
| --- | --- |

—

sihtriikide ja -piirkondade asutuste suutlikkuse tõstmine ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamist käsitlevate aruannete koostamisel,

| — | kokkuvõttev aruanne teavitustegevuse, sealhulgas seminaride menetlustoimingute kohta ning tehnilise abi vajaduse hindamise dokument. |
| --- | --- |

—

kokkuvõttev aruanne teavitustegevuse, sealhulgas seminaride menetlustoimingute kohta ning tehnilise abi vajaduse hindamise dokument.

3.   Kestus

Projektide eeldatav kogukestus on 24 kuud.

4.   Abisaajad

Seminari alusel abisaajad on eelkõige need kolme sihtpiirkonna riigid, kes ei ole veel esitanud riiklikku aruannet ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamise kohta. Abi tuleks suunata ka neile riikidele, kes on juba oma resolutsioonist tuleneva aruandmiskohustuse täitnud, aga kes ei ole veel esitanud julgeolekunõukogu komitee poolt nõutud lisateavet või selgitusi.

Abisaajate lõpliku valiku teeb rakendusüksuse ettepanekute põhjal ja kooskõlas käesoleva ühismeetme artikli 2 lõikega 3 eesistujariik, keda abistab nõukogu peasekretär/kõrge esindaja oma massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonna eest vastutava isikliku esindaja kaudu.

Võrdselt kutsutakse osalema potentsiaalseid piirkondlikke ja piirkonnaväliseid tehnilise abi rahastajaid ning samuti asjaomaseid rahvusvahelisi, piirkondlikke ja allpiirkondlikke organisatsioone.

5.   Rakendusüksus

ÜRO sekretariaadi (DDA) ülesandeks tehakse projektide tehniline rakendamine peasekretäri/kõrge esindaja poolse poliitilise kooskõlastamise raames, mida teostab tema massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonna eest vastutav isiklik esindaja. ÜRO sekretariaat (DDA) kirjutab nende riikidega, kes määratakse võõrustajariikideks, alla võõrustajariigi toetuse lepingule. Võõrustajariik osaleb projekti rakendamisel. ÜRO sekretariaat (DDA) viib võõrustajariigis käesoleva ühismeetme raames teostatavad mis tahes kaupade, tööde või teenuste hanked läbi vastavalt kohaldatavatele ÜRO eeskirjadele ja menetlustele, mis on üksikasjalikult sätestatud ÜRO sekretariaadiga (DDA) sõlmitud ELi toetuse lepingus.

6.   ELi eeldatav rahaline toetus

Projekte kaasrahastavad EL ja teised rahastajad. ELi kulutused peaksid hõlmama sihtriikide osalust seminaridel, konverentsikulusid ja ekspertidega seotud kulusid. Asjaomaste piirkondlike ja allpiirkondlike organisatsioonide tehtud kulud tuleks samuti katta, kui need on otseselt seotud projektides osalemisega või projektide tegevuste korraldamisega. ÜRO sekretariaat (DDA) vastutab teiste rahastajate poolt projektide ülejäänud kulude katmiseks antava toetuse üldise koordineerimise eest. Mõned rahastajad võivad projekti rakendamisega seotud rahalist abi anda võõrustajariigile otse. ELi eeldatav rahaline toetus projektide rakendamiseks Aasia ja Vaikse ookeani, Aafrika ning Ladina–Ameerika ja Kariibi mere piirkonnas on 195 000 eurot. Toetuse ülekandmine projektide vahel on lubatud, kui seda õigustavad valitud piirkondadega seotud erinõuded.

Lisaks on ettenägematute kulude katteks arvestatud reserv 3 % abikõlblikest kuludest (kogusummas 3 395 eurot).

7.   Projektide kulusid kattev lähtesumma

Projektide kogumaksumus on 195 000 eurot.

---

Parandused

| 17.6.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 165/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 165/35

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2005. aasta direktiivi 2005/88/EÜ (millega muudetakse direktiivi 2000/14/EÜ välitingimustes kasutatavate seadmete müra kohta käivate liikmesriikide seaduste ühtlustamise kohta) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 344, 27. detsember 2005
  )

Leheküljel 45 artikli 1 punktis 1 (direktiivi 2000/14/EÜ artiklis 12 oleva tabeli asendamine) oleva tabeli rea “Keevitus- ja elektrigeneraatorid” 2. veeru 3. reas

asendatakse:

“10 > Pel”

järgmisega:

“Pel > 10”.

---