# Euroopa Liidu L 226/2006

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 226 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 49. köide18. august 2006 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 226

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

49. köide18. august 2006

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1239/2006, 17. august 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1240/2006, 17. august 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 902/2006 seoses saadaolevate kogustega, mille jaoks võib esitada teatavate sealihatoodete impordilitsentsi taotlusi ajavahemikuks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2006 | 3 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1241/2006, 17. august 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 929/2006 seoses saadaolevate kogustega, mille jaoks võib esitada teatavate kodulinnulihasektorite toodete impordilitsentsi taotlusi ajavahemikuks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2006 | 5 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1242/2006, 17. august 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1555/96 puu- ja köögivilja suhtes täiendavate imporditollimaksude kohaldamise eeskirjade kohta | 7 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1243/2006, 17. august 2006, puu- ja köögivilja (virsikud) B-süsteemi ekspordilitsentside väljaandmise kohta | 9 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1244/2006, 17. august 2006, millega muudetakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkru sektori teatavate toodete suhtes kohaldatavaid toetusemäärasid | 10 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1245/2006, 17. august 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1143/2006 (millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditavate siirupite ja teatavate muude suhkrutoodete eksporditoetused) | 12 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1246/2006, 17. august 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1213/2006, millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditava valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused | 14 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1239/2006, 17. august 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1240/2006, 17. august 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 902/2006 seoses saadaolevate kogustega, mille jaoks võib esitada teatavate sealihatoodete impordilitsentsi taotlusi ajavahemikuks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2006

3

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1241/2006, 17. august 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 929/2006 seoses saadaolevate kogustega, mille jaoks võib esitada teatavate kodulinnulihasektorite toodete impordilitsentsi taotlusi ajavahemikuks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2006

5

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1242/2006, 17. august 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1555/96 puu- ja köögivilja suhtes täiendavate imporditollimaksude kohaldamise eeskirjade kohta

7

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1243/2006, 17. august 2006, puu- ja köögivilja (virsikud) B-süsteemi ekspordilitsentside väljaandmise kohta

9

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1244/2006, 17. august 2006, millega muudetakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkru sektori teatavate toodete suhtes kohaldatavaid toetusemäärasid

10

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1245/2006, 17. august 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1143/2006 (millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditavate siirupite ja teatavate muude suhkrutoodete eksporditoetused)

12

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1246/2006, 17. august 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1213/2006, millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditava valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused

14

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 23. november 2005, Saksamaa kavandatava toetuskava kohta Elamuühingute ja elamuühistute vabastamine võõrandamismaksust ühinemiste korral uutes liidumaades – Berliini tööturuala
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 4434 all)

   (
  1
  ) | 16 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 23. november 2005, Saksamaa kavandatava toetuskava kohta Elamuühingute ja elamuühistute vabastamine võõrandamismaksust ühinemiste korral uutes liidumaades – Berliini tööturuala
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 4434 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 4434 all)

1

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 18.8.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 226/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 226/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1239/2006,

17. august 2006,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 18. augustil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. august 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 17. augusti 2006. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0707 00 05 | 052 | 90,7 |
| 999 | 90,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 75,6 |
| 999 | 75,6 |
| 0805 50 10 | 388 | 61,2 |
| 524 | 53,0 |
| 528 | 52,0 |
| 999 | 55,4 |
| 0806 10 10 | 052 | 77,8 |
| 220 | 108,9 |
| 999 | 93,4 |
| 0808 10 80 | 388 | 86,6 |
| 404 | 87,6 |
| 508 | 87,1 |
| 512 | 84,8 |
| 528 | 71,2 |
| 720 | 81,3 |
| 804 | 94,4 |
| 999 | 84,7 |
| 0808 20 50 | 052 | 126,7 |
| 388 | 85,9 |
| 999 | 106,3 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 134,4 |
| 999 | 134,4 |
| 0809 40 05 | 052 | 39,5 |
| 098 | 37,5 |
| 624 | 150,7 |
| 999 | 75,9 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0707 00 05

052

90,7

999

90,7

0709 90 70

052

75,6

999

75,6

0805 50 10

388

61,2

524

53,0

528

52,0

999

55,4

0806 10 10

052

77,8

220

108,9

999

93,4

0808 10 80

388

86,6

404

87,6

508

87,1

512

84,8

528

71,2

720

81,3

804

94,4

999

84,7

0808 20 50

052

126,7

388

85,9

999

106,3

0809 30 10, 0809 30 90

052

134,4

999

134,4

0809 40 05

052

39,5

098

37,5

624

150,7

999

75,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 18.8.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 226/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 226/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1240/2006,

17. august 2006,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 902/2006 seoses saadaolevate kogustega, mille jaoks võib esitada teatavate sealihatoodete impordilitsentsi taotlusi ajavahemikuks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2006

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 2759/75 sealihaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 18. augusti 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1458/2003, millega avatakse sealihatoodete tariifikvoot ja sätestatakse selle haldamine, (2) eriti selle artikli 5 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kirjavahetuse vormis lepinguga Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahel vastavalt üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) 1994 (3) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII, mis kiideti heaks nõukogu otsusega 2006/333/EÜ, (4) on muudetud määruse (EÜ) nr 1458/2003 kvootidega ette nähtud kogused. |
| --- | --- |

(1)

Kirjavahetuse vormis lepinguga Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahel vastavalt üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) 1994 (3) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII, mis kiideti heaks nõukogu otsusega 2006/333/EÜ, (4) on muudetud määruse (EÜ) nr 1458/2003 kvootidega ette nähtud kogused.

| (2) | Seepärast on vaja muuta komisjoni 19. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 902/2006, millega määratakse kindlaks, millises ulatuses võib heaks kiita tariifikvootidega sätestatud korra alusel juunis 2006 esitatud teatavate sealihasektori toodete impordilitsentsi taotlused ajavahemikuks 1. juulist kuni 30. septembrini 2006, (5) ning kohandada saadaolevad kogused ajavahemikuks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2006 vastavalt määruse (EÜ) nr 1458/2003 I lisas sätestatud kogustele, |
| --- | --- |

(2)

Seepärast on vaja muuta komisjoni 19. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 902/2006, millega määratakse kindlaks, millises ulatuses võib heaks kiita tariifikvootidega sätestatud korra alusel juunis 2006 esitatud teatavate sealihasektori toodete impordilitsentsi taotlused ajavahemikuks 1. juulist kuni 30. septembrini 2006, (5) ning kohandada saadaolevad kogused ajavahemikuks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2006 vastavalt määruse (EÜ) nr 1458/2003 I lisas sätestatud kogustele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 902/2006 II lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. august 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 282, 1.11.1975, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  ELT L 208, 19.8.2003, lk 3. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1191/2006 (ELT L 215, 5.8.2006, lk 3).

2

(3)  ELT L 124, 11.5.2006, lk 15.

3

(4)  ELT L 124, 11.5.2006, lk 13.

4

(5)  ELT L 167, 20.6.2006, lk 24.

5

---

LISA

“II LISA

| (tonnides) |
| --- |
| Järjekorranumber | Ajavahemikuks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2006 saadaolev kogus kokku |
| 09.4038 | 15 286,248 |
| 09.4039 | 2 250,000 |
| 09.4071 | 1 501,000 |
| 09.4072 | 3 080,500 |
| 09.4073 | 7 533,500 |
| 09.4074 | 2 658,200” |

(tonnides)

Järjekorranumber

Ajavahemikuks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2006 saadaolev kogus kokku

09.4038

15 286,248

09.4039

2 250,000

09.4071

1 501,000

09.4072

3 080,500

09.4073

7 533,500

09.4074

2 658,200”

---

| 18.8.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 226/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 226/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1241/2006,

17. august 2006,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 929/2006 seoses saadaolevate kogustega, mille jaoks võib esitada teatavate kodulinnulihasektorite toodete impordilitsentsi taotlusi ajavahemikuks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2006

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 2777/75 kodulinnulihaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1251/96, millega avatakse linnulihasektori tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine, (2) eriti selle artikli 5 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kirjavahetuse vormis lepinguga Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahel vastavalt üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) 1994 (3) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII, mis kiideti heaks nõukogu otsusega 2006/333/EÜ, (4) on muudetud määruse (EÜ) nr 1251/96 kvootidega ette nähtud koguseid. |
| --- | --- |

(1)

Kirjavahetuse vormis lepinguga Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahel vastavalt üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) 1994 (3) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII, mis kiideti heaks nõukogu otsusega 2006/333/EÜ, (4) on muudetud määruse (EÜ) nr 1251/96 kvootidega ette nähtud koguseid.

| (2) | Seepärast on vaja muuta komisjoni 22. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 929/2006, millega määratakse kindlaks, millises ulatuses võib heaks kiita määruste (EÜ) nr 593/2004 ja (EÜ) nr 1251/96 alusel juunis 2006 esitatud teatavate muna- ja kodulinnulihasektorite toodete impordilitsentsi taotlusi, (5) ning kohandada saadaolevad kogused ajavahemikuks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2006 vastavalt määruse (EÜ) nr 1251/96 I lisas sätestatud kogustele, |
| --- | --- |

(2)

Seepärast on vaja muuta komisjoni 22. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 929/2006, millega määratakse kindlaks, millises ulatuses võib heaks kiita määruste (EÜ) nr 593/2004 ja (EÜ) nr 1251/96 alusel juunis 2006 esitatud teatavate muna- ja kodulinnulihasektorite toodete impordilitsentsi taotlusi, (5) ning kohandada saadaolevad kogused ajavahemikuks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2006 vastavalt määruse (EÜ) nr 1251/96 I lisas sätestatud kogustele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 929/2006 lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. august 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 282, 1.11.1975, lk 77. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 679/2006 (ELT L 119, 4.5.2006, lk 1).

1

(2)  EÜT L 161, 29.6.1996, lk 136. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1179/2006 (ELT L 212, 2.8.2006, lk 7).

2

(3)  ELT L 124, 11.5.2006, lk 15.

3

(4)  ELT L 124, 11.5.2006, lk 13.

4

(5)  ELT L 170, 23.6.2006, lk 17.

5

---

LISA

“LISA

| (tonnides) |
| --- |
| Rühm | Ajavahemikuks 1. juulist kuni 30. septembrini 2006 esitatud impordilitsentsi taotluste heakskiitmise protsent | Ajavahemikuks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2006 saadaolev kogus kokku |
| E1 | — | 67 500,000 |
| E2 | 42,686820 | 1 750,000 |
| E3 | 100,0 | 5 593,513 |
| P1 | 63,681183 | 1 574,500 |
| P2 | 100,0 | 4 005,750 |
| P3 | 1,488031 | 977,500 |
| P4 | 11,125945 | 350,500 |
| “—”: Komisjonile ei ole litsentsitaotlust saadetud.” |

(tonnides)

Rühm

Ajavahemikuks 1. juulist kuni 30. septembrini 2006 esitatud impordilitsentsi taotluste heakskiitmise protsent

Ajavahemikuks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2006 saadaolev kogus kokku

E1

—

67 500,000

E2

42,686820

1 750,000

E3

100,0

5 593,513

P1

63,681183

1 574,500

P2

100,0

4 005,750

P3

1,488031

977,500

P4

11,125945

350,500

“—”: Komisjonile ei ole litsentsitaotlust saadetud.”

---

| 18.8.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 226/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 226/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1242/2006,

17. august 2006,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1555/96 puu- ja köögivilja suhtes täiendavate imporditollimaksude kohaldamise eeskirjade kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2200/96 puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määruses (EÜ) nr 2200/96 (puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta), eriti selle artikli 33 lõikes 1 on selgesti sätestatud tingimused, mida on vaja täita, et komisjon saaks kehtestada täiendavad imporditollimaksud. Selguse ja õiguskindluse huvides tuleks sama sõnastust kasutada ka komisjoni 30. juuli 1996. aasta määruse (EÜ) nr 1555/96 (2) (puu- ja köögivilja suhtes täiendavate imporditollimaksude kohaldamise eeskirjade kohta) artikli 3 lõikes 1. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määruses (EÜ) nr 2200/96 (puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta), eriti selle artikli 33 lõikes 1 on selgesti sätestatud tingimused, mida on vaja täita, et komisjon saaks kehtestada täiendavad imporditollimaksud. Selguse ja õiguskindluse huvides tuleks sama sõnastust kasutada ka komisjoni 30. juuli 1996. aasta määruse (EÜ) nr 1555/96 (2) (puu- ja köögivilja suhtes täiendavate imporditollimaksude kohaldamise eeskirjade kohta) artikli 3 lõikes 1.

| (2) | Määruses (EÜ) nr 1555/96 on sätestatud kõnealuse määruse lisas loetletud toodete impordi järelevalve. Asjaomane järelevalve peab toimuma komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (3) artikli 308d kohaselt. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 1555/96 on sätestatud kõnealuse määruse lisas loetletud toodete impordi järelevalve. Asjaomane järelevalve peab toimuma komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (3) artikli 308d kohaselt.

| (3) | Mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud põllumajanduslepingu (4) artikli 5 lõike 4 kohaldamiseks ning võttes arvesse viimaseid olemasolevaid andmeid 2003., 2004. ja 2005. aasta kohta, tuleks kohandada õunte täiendavate tollimaksude käivituslävesid. |
| --- | --- |

(3)

Mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud põllumajanduslepingu (4) artikli 5 lõike 4 kohaldamiseks ning võttes arvesse viimaseid olemasolevaid andmeid 2003., 2004. ja 2005. aasta kohta, tuleks kohandada õunte täiendavate tollimaksude käivituslävesid.

| (4) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1555/96 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1555/96 vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas värske puu- ja köögivilja turu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas värske puu- ja köögivilja turu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1555/96 artikli 3 lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Kui leitakse, et lisas loetletud ühe toote või ühe perioodi puhul ületab vabasse ringlusse lubatud kogus vastava käivitusmahu, kehtestab komisjon täiendava tollimaksu, välja arvatud juhul, kui import usutavasti ei häiri ühenduse turu toimimist või kui toime oleks kavatsetava eesmärgi suhtes ebaproportsionaalne.”

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 1555/96 lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Määrust kohaldatakse alates 1. septembrist 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. august 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 47/2003 (EÜT L 7, 11.1.2003, lk 64).

1

(2)  EÜT L 193, 3.8.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 808/2006 (ELT L 147, 31.5.2006, lk 9).

2

(3)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 402/2006 (ELT L 70, 9.3.2006, lk 35).

3

(4)  EÜT L 336, 23.12.1994, lk 22.

4

---

LISA

“LISA

Ilma et see piiraks kombineeritud nomenklatuuri tõlgenduseeskirjade kohaldamist, on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik. Käesoleva määruse lisa kohaldamisel määratakse täiendavate tollimaksude kohaldamisala käesoleva määruse vastuvõtmise ajal kehtivate CN-koodide kohaldamisala alusel.

| Jrk-nr | CN-kood | Kirjeldus | Käivitusperiood | Käivituslävi
  (tonnides) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 78.0015 | 0702 00 00 | Tomatid | — | 1. oktoober – 31. mai |

Jrk-nr

CN-kood

Kirjeldus

Käivitusperiood

Käivituslävi

(tonnides)

78.0015

0702 00 00

Tomatid

—

1. oktoober – 31. mai

260 534

78.0020

| — | 1. juuni – 30. september |
| --- | --- |

—

1. juuni – 30. september

18 280

78.0065

0707 00 05

Kurgid

| — | 1. mai – 31. oktoober |
| --- | --- |

—

1. mai – 31. oktoober

9 278

78.0075

| — | 1. november – 30. aprill |
| --- | --- |

—

1. november – 30. aprill

11 060

78.0085

0709 10 00

Artišokid

| — | 1. november – 30. juuni |
| --- | --- |

—

1. november – 30. juuni

90 600

78.0100

0709 90 70

Kabatšokid

| — | 1. jaanuar – 31. detsember |
| --- | --- |

—

1. jaanuar – 31. detsember

68 401

78.0110

0805 10 20

Apelsinid

| — | 1. detsember – 31. mai |
| --- | --- |

—

1. detsember – 31. mai

271 073

78.0120

0805 20 10

Klementiinid

| — | 1. november – veebruari lõpp |
| --- | --- |

—

1. november – veebruari lõpp

150 169

78.0130

0805 20 30

0805 20 50

0805 20 70

0805 20 90

Mandariinid (k.a tangeriinid ja satsumad); vilkingid jms tsitrushübriidid

| — | 1. november – veebruari lõpp |
| --- | --- |

—

1. november – veebruari lõpp

94 492

78.0155

0805 50 10

Sidrunid

| — | 1. juuni – 31. detsember |
| --- | --- |

—

1. juuni – 31. detsember

301 899

78.0160

| — | 1. jaanuar – 31. mai |
| --- | --- |

—

1. jaanuar – 31. mai

34 287

78.0170

0806 10 10

Lauaviinamarjad

| — | 21. juuli – 20. november |
| --- | --- |

—

21. juuli – 20. november

189 604

78.0175

0808 10 80

Õunad

| — | 1. jaanuar – 31. august |
| --- | --- |

—

1. jaanuar – 31. august

922 228

78.0180

| — | 1. september – 31. detsember |
| --- | --- |

—

1. september – 31. detsember

51 920

78.0220

0808 20 50

Pirnid

| — | 1. jaanuar – 30. aprill |
| --- | --- |

—

1. jaanuar – 30. aprill

263 711

78.0235

| — | 1. juuli – 31. detsember |
| --- | --- |

—

1. juuli – 31. detsember

33 052

78.0250

0809 10 00

Aprikoosid

| — | 1. juuni – 31. juuli |
| --- | --- |

—

1. juuni – 31. juuli

4 569

78.0265

0809 20 95

Kirsid, v.a hapukirsid

| — | 21. mai – 10. august |
| --- | --- |

—

21. mai – 10. august

46 088

78.0270

0809 30

Virsikud, k.a nektariinid

| — | 11. juuni – 30. september |
| --- | --- |

—

11. juuni – 30. september

17 411

78.0280

0809 40 05

Ploomid

| — | 11. juuni – 30. september |
| --- | --- |

—

11. juuni – 30. september

11 155”

---

| 18.8.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 226/9 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 226/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1243/2006,

17. august 2006,

puu- ja köögivilja (virsikud) B-süsteemi ekspordilitsentside väljaandmise kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2200/96 puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 8. oktoobri 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1961/2001, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2200/96 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögivilja eksporditoetustega, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 858/2006 (3) on kehtestatud soovituslikud kogused, mille suhtes võib välja anda B-süsteemi ekspordilitsentse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 858/2006 (3) on kehtestatud soovituslikud kogused, mille suhtes võib välja anda B-süsteemi ekspordilitsentse.

| (2) | Pidades silmas komisjonile tänasel päeval kättesaadavat teavet, on oht, et virsikute puhul jooksvaks ekspordiperioodiks ette nähtud soovituslikke koguseid ületatakse. See ületamine piirab eksporditoetuste nõuetekohast toimimist puu- ja köögiviljasektoris. |
| --- | --- |

(2)

Pidades silmas komisjonile tänasel päeval kättesaadavat teavet, on oht, et virsikute puhul jooksvaks ekspordiperioodiks ette nähtud soovituslikke koguseid ületatakse. See ületamine piirab eksporditoetuste nõuetekohast toimimist puu- ja köögiviljasektoris.

| (3) | Selle olukorra vältimiseks tuleks B-süsteemi litsentside taotlused pärast 17. augustit 2006 eksporditavate virsikute puhul tagasi lükata kuni jooksva ekspordiperioodi lõpuni, |
| --- | --- |

(3)

Selle olukorra vältimiseks tuleks B-süsteemi litsentside taotlused pärast 17. augustit 2006 eksporditavate virsikute puhul tagasi lükata kuni jooksva ekspordiperioodi lõpuni,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 858/2006 artikli 1 alusel virsikute suhtes esitatud B-süsteemi ekspordilitsentside taotlused, mille puhul on ekspordideklaratsioonid vastu võetud pärast 17. augustit ja enne 1. novembrit 2006, lükatakse tagasi.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 18. augustil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. august 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 47/2003 (EÜT L 7, 11.1.2003, lk 64).

1

(2)  EÜT L 268, 9.10.2001, lk 8. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

2

(3)  ELT L 159, 13.6.2006, lk 5.

3

---

| 18.8.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 226/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 226/10

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1244/2006,

17. august 2006,

millega muudetakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkru sektori teatavate toodete suhtes kohaldatavaid toetusemäärasid

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõike 2 punkti a ja lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate käesoleva määruse lisas nimetatud toodete suhtes alates 28. juulist 2006 kohaldatavad toetusemäärad kehtestati komisjoni määrusega (EÜ) nr 1151/2006. (2) |
| --- | --- |

(1)

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate käesoleva määruse lisas nimetatud toodete suhtes alates 28. juulist 2006 kohaldatavad toetusemäärad kehtestati komisjoni määrusega (EÜ) nr 1151/2006. (2)

| (2) | Määruses (EÜ) nr 1151/2006 sätestatud eeskirjade ja kriteeriumide kohaldamisest komisjonile praegu kättesaadava teabe suhtes tuleneb, et hetkel kohaldatavaid eksporditoetusi tuleks muuta vastavalt käesoleva määruse lisale, |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 1151/2006 sätestatud eeskirjade ja kriteeriumide kohaldamisest komisjonile praegu kättesaadava teabe suhtes tuleneb, et hetkel kohaldatavaid eksporditoetusi tuleks muuta vastavalt käesoleva määruse lisale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga muudetakse määrusega (EÜ) nr 1151/2006 kehtestatud toetusemäärasid vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 18. augustil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. august 2006

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 207, 28.7.2006, lk 23.

2

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkrusektori teatavate toodete suhtes alates 18. augustist 2006 kohaldatavad toetusemäärad (1)

| CN-kood | Kirjeldus | Toetusemäär EUR/100 kg |
| --- | --- | --- |
| Toetuse eelkinnituse puhul | Muudel juhtudel |
| 1701 99 10 | Töötlemata valge suhkur | 30,96 | 30,96 |

CN-kood

Kirjeldus

Toetusemäär EUR/100 kg

Toetuse eelkinnituse puhul

Muudel juhtudel

1701 99 10

Töötlemata valge suhkur

30,96

30,96

---

(1)  Käesolevas lisa sätestatud määrasid ei kohaldata alates 1. oktoobrist 2004 Bulgaariasse ja alates 1. detsembrist 2005 Rumeeniasse eksporditavate kaupade suhtes ning Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni 22. juuli 1972. aasta lepingu protokolli nr 2 I ja II tabelis loetletud, alates 1. veebruarist 2005 Šveitsi Konföderatsiooni või Liechtensteini eksporditavate kaupade suhtes.

---

| 18.8.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 226/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 226/12

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1245/2006,

17. august 2006,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1143/2006 (millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditavate siirupite ja teatavate muude suhkrutoodete eksporditoetused)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõike 2 neljandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 1 lõike 1 punktides c, d ja g loetletud toodete eksporditoetused kinnitati alates 11. augustist 2006 komisjoni määrusega (EÜ) nr 1143/2006. (2) |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 1 lõike 1 punktides c, d ja g loetletud toodete eksporditoetused kinnitati alates 11. augustist 2006 komisjoni määrusega (EÜ) nr 1143/2006. (2)

| (2) | Võttes arvesse komisonile kättesaadavat lisateavet, eelkõige seoses muutusega siseturu ja maailmaturu hindade vahelises suhtes, on vaja kohandada praegu kohaldatavaid eksporditoetusi. |
| --- | --- |

(2)

Võttes arvesse komisonile kättesaadavat lisateavet, eelkõige seoses muutusega siseturu ja maailmaturu hindade vahelises suhtes, on vaja kohandada praegu kohaldatavaid eksporditoetusi.

| (3) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1143/2006 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1143/2006 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1143/2006 lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 18. augustil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. august 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 207, 28.7.2006, lk 5. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1218/2006 (EÜT L 220, 11.8.2006, lk 11).

2

---

LISA

Töötlemata kujul eksporditavatele siirupitele ja teatavatele muudele suhkrutoodetele alates 18. augustist 2006 kohaldatavad eksporditoetused (1)

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse suurus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1702 40 10 9100 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 30,96 |
| 1702 60 10 9000 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 30,96 |
| 1702 60 95 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,3096 |
| 1702 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 30,96 |
| 1702 90 60 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,3096 |
| 1702 90 71 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,3096 |
| 1702 90 99 9900 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,3096 (2) |
| 2106 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 30,96 |
| 2106 90 59 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,3096 |
| NB: Sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  S00 | : | kõik sihtkohad, välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria, Rumeenia, Serbia, Montenegro, Kosovo, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse suurus

1702 40 10 9100

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

30,96

1702 60 10 9000

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

30,96

1702 60 95 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,3096

1702 90 30 9000

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

30,96

1702 90 60 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,3096

1702 90 71 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,3096

1702 90 99 9900

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,3096 (2)

2106 90 30 9000

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

30,96

2106 90 59 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,3096

NB: Sihtkohad on määratletud järgmiselt:

S00

:

kõik sihtkohad, välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria, Rumeenia, Serbia, Montenegro, Kosovo, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik.

---

(1)  Käesolevas lisas sätestatud summasid ei kohaldata alates 1. veebruarist 2005 vastavalt nõukogu 22. detsembri 2004. aasta otsusele 2005/45/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist 22. juuli 1972. aasta lepingut töödeldud põllumajandustoodete suhtes kohaldatavate sätete osas, sõlmimist ja ajutist kohaldamist (ELT L 23, 26.1.2005, lk 17).

(2)  Põhisummat ei kohaldata komisjoni määruse (EMÜ) nr 3513/92 lisa punktis 2 määratletud tootele (EÜT L 355, 5.12.1992, lk 12).

---

| 18.8.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 226/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 226/14

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1246/2006,

17. august 2006,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1213/2006, millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditava valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõike 2 neljandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 1 lõike 1 punktis b loetletud toodete eksporditoetused kinnitati alates 11. augustist 2006 komisjoni määrusega (EÜ) nr 1213/2006 (2) |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 1 lõike 1 punktis b loetletud toodete eksporditoetused kinnitati alates 11. augustist 2006 komisjoni määrusega (EÜ) nr 1213/2006 (2)

| (2) | Võttes arvesse komisonile kättesaadavat lisateavet, eelkõige seoses muutusega siseturu ja maailmaturu hindade vahelises suhtes, on vaja kohandada praegu kohaldatavaid eksporditoetusi. |
| --- | --- |

(2)

Võttes arvesse komisonile kättesaadavat lisateavet, eelkõige seoses muutusega siseturu ja maailmaturu hindade vahelises suhtes, on vaja kohandada praegu kohaldatavaid eksporditoetusi.

| (3) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1213/2006 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1213/2006 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1213/2006 lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 18. augustil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. august 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 220, 11.8.2006, lk 3.

2

---

LISA

Töötlemata kujul eksporditava valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused, mis jõustuvad alates 18. augustist 2006 (1)

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse suurus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | eurot 100 kg kohta | 28,48 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | eurot 100 kg kohta | 28,48 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | eurot 100 kg kohta | 28,48 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | eurot 100 kg kohta | 28,48 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | eurot 1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,3096 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | eurot 100 kg kohta | 30,96 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | eurot 100 kg kohta | 30,96 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | eurot 100 kg kohta | 30,96 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | eurot 1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,3096 |
| NB: Sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  S00 | : | kõik sihtkohad, välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria, Rumeenia, Serbia, Montenegro, Kosovo, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse suurus

1701 11 90 9100

S00

eurot 100 kg kohta

28,48 (2)

1701 11 90 9910

S00

eurot 100 kg kohta

28,48 (2)

1701 12 90 9100

S00

eurot 100 kg kohta

28,48 (2)

1701 12 90 9910

S00

eurot 100 kg kohta

28,48 (2)

1701 91 00 9000

S00

eurot 1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,3096

1701 99 10 9100

S00

eurot 100 kg kohta

30,96

1701 99 10 9910

S00

eurot 100 kg kohta

30,96

1701 99 10 9950

S00

eurot 100 kg kohta

30,96

1701 99 90 9100

S00

eurot 1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,3096

NB: Sihtkohad on määratletud järgmiselt:

S00

:

kõik sihtkohad, välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria, Rumeenia, Serbia, Montenegro, Kosovo, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik.

---

(1)  Käesolevas lisas sätestatud summasid ei kohaldata alates 1. veebruarist 2005 vastavalt nõukogu 22. detsembri 2004. aasta otsusele 2005/45/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist 22. juuli 1972. aasta lepingut töödeldud põllumajandustoodete suhtes kohaldatavate sätete osas, sõlmimist ja ajutist kohaldamist (ELT L 23, 26.1.2005, lk 17).

(2)  Kõnealust summat kohaldatakse 92 % saagisega toorsuhkrule. Kui eksporditava toorsuhkru saagis ei ole 92 %, korrutatakse toetuse suurus iga vastava eksporditehingu puhul ümberarvestuskoefitsiendiga, mis saadakse vastavalt määruse (EÜ) nr 318/2006 lisa I punkti III lõikele 3 arvutatud eksporditava toorsuhkru saagise jagamisel arvuga 92.

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 18.8.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 226/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 226/16

---

KOMISJONI OTSUS,

23. november 2005,

Saksamaa kavandatava toetuskava kohta “Elamuühingute ja elamuühistute vabastamine võõrandamismaksust ühinemiste korral uutes liidumaades” – Berliini tööturuala

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 4434 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/566/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt nimetatud artiklitele (1) ja võttes neid märkusi arvesse,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | 16. jaanuari 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 19. jaanuaril, teavitas Saksamaa komisjoni toetuskavast “Elamuühingute ja elamuühistute vabastamine võõrandamismaksust ühinemiste korral uutes liidumaades”. |
| --- | --- |

(1)

16. jaanuari 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 19. jaanuaril, teavitas Saksamaa komisjoni toetuskavast “Elamuühingute ja elamuühistute vabastamine võõrandamismaksust ühinemiste korral uutes liidumaades”.

| (2) | 17. veebruari 2004. aasta kirjas palus komisjon täiendavat teavet. Saksamaa edastas selle 17. märtsi 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 19. märtsil. |
| --- | --- |

(2)

17. veebruari 2004. aasta kirjas palus komisjon täiendavat teavet. Saksamaa edastas selle 17. märtsi 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 19. märtsil.

| (3) | Pärast 10. aprillil 2004 toimunud arutelu, mille käigus Saksamaa lubas esitada toetuskava kohta täiendavat teavet, taotles Saksamaa 26. aprilli 2004. aasta kirjas tähtaja pikendamist, mis võimaldati 10. mai 2004. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(3)

Pärast 10. aprillil 2004 toimunud arutelu, mille käigus Saksamaa lubas esitada toetuskava kohta täiendavat teavet, taotles Saksamaa 26. aprilli 2004. aasta kirjas tähtaja pikendamist, mis võimaldati 10. mai 2004. aasta kirjas.

| (4) | 14. mai 2004. aasta kirjas, mille komisjon registreeris samal päeval, esitas Saksamaa lisateavet. 30. juuni ja 14. septembri 2004. aasta kirjades palus komisjon toetuskava kohta täiendavat teavet. Saksamaa edastas selle 29. juuli ja 6. oktoobri 2004. aasta kirjades, mis registreeriti 29. juulil ja 15. oktoobril 2004. |
| --- | --- |

(4)

14. mai 2004. aasta kirjas, mille komisjon registreeris samal päeval, esitas Saksamaa lisateavet. 30. juuni ja 14. septembri 2004. aasta kirjades palus komisjon toetuskava kohta täiendavat teavet. Saksamaa edastas selle 29. juuli ja 6. oktoobri 2004. aasta kirjades, mis registreeriti 29. juulil ja 15. oktoobril 2004.

| (5) | 1. detsembri 2004. aasta kirjas teavitas komisjon Saksamaad oma otsusest, et toetuskava nende osade kohta, mis hõlmavad EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a käsitletud toetatavaid piirkondi uutes liidumaades, (2) ei esitata vastuväiteid. Samuti teavitas komisjon oma otsusest alustada vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 2 menetlust Berliini ja teatavate Brandenburgi piirkondade suhtes, mis kuuluvad Berliini tööturualasse ja moodustavad toetatavad piirkonnad EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses. (3) |
| --- | --- |

(5)

1. detsembri 2004. aasta kirjas teavitas komisjon Saksamaad oma otsusest, et toetuskava nende osade kohta, mis hõlmavad EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a käsitletud toetatavaid piirkondi uutes liidumaades, (2) ei esitata vastuväiteid. Samuti teavitas komisjon oma otsusest alustada vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 2 menetlust Berliini ja teatavate Brandenburgi piirkondade suhtes, mis kuuluvad Berliini tööturualasse ja moodustavad toetatavad piirkonnad EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses. (3)

| (6) | Käesolev otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas3. märtsil 2005. Otsuses kutsus komisjon kõiki asjast huvitatud isikuid üles avaldama oma märkusi kõnealuse toetuskava kohta. (4) Komisjonile ei laekunud teistelt huvitatud isikutelt ühtegi märkust. |
| --- | --- |

(6)

Käesolev otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas3. märtsil 2005. Otsuses kutsus komisjon kõiki asjast huvitatud isikuid üles avaldama oma märkusi kõnealuse toetuskava kohta. (4) Komisjonile ei laekunud teistelt huvitatud isikutelt ühtegi märkust.

| (7) | Saksamaa esitas oma märkused 14. veebruari 2005. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(7)

Saksamaa esitas oma märkused 14. veebruari 2005. aasta kirjas.

2.   TOETUSKAVA

2.1.   Taust

| (8) | Toetuskava vabastab ühinemiste ja osaluse omandamiste korral võõrandamismaksust need elamuühingud ja elamuühistud, kellele kuulub kinnisvara Berliini tööturualal. |
| --- | --- |

(8)

Toetuskava vabastab ühinemiste ja osaluse omandamiste korral võõrandamismaksust need elamuühingud ja elamuühistud, kellele kuulub kinnisvara Berliini tööturualal.

| (9) | Endises SDVs ehitati aastakümneid kortereid tsentraliseeritud planeerimissüsteemi järgi. Samal ajal ei tegeletud vanade hoonete renoveerimisega ja need lagunesid sel määral, et paljud seal asuvad korterid ei olnud 1990. aastal enam elamiskõlblikud. Pärast taasühinemist oli suur nõudlus uute korterite ja eramajade järele, mida pakkumine uute liidumaade ja Berliini tööturuala korteriturul ei suutnud rahuldada. Asjatundjad ja poliitikud lähtusid sellest, et korteripuudus püsib ning pakkusid ajavahemikul 1990–1998 uutes liidumaades ja Berliini tööturualal maksusoodustusi ning kiirendasid kulumi mahaarvamist uusehitiste ja renoveerimistööde puhul. Need soodustused tekitasid elamispinna ülejäägi, sest vahepeal oli ilmnenud, et nõudlus korterite järele ei suurenenud ootuspäraselt, vaid hoopis vähenes. Praegu hõlmab ülepakkumine umbes ühte miljonit korterit. |
| --- | --- |

(9)

Endises SDVs ehitati aastakümneid kortereid tsentraliseeritud planeerimissüsteemi järgi. Samal ajal ei tegeletud vanade hoonete renoveerimisega ja need lagunesid sel määral, et paljud seal asuvad korterid ei olnud 1990. aastal enam elamiskõlblikud. Pärast taasühinemist oli suur nõudlus uute korterite ja eramajade järele, mida pakkumine uute liidumaade ja Berliini tööturuala korteriturul ei suutnud rahuldada. Asjatundjad ja poliitikud lähtusid sellest, et korteripuudus püsib ning pakkusid ajavahemikul 1990–1998 uutes liidumaades ja Berliini tööturualal maksusoodustusi ning kiirendasid kulumi mahaarvamist uusehitiste ja renoveerimistööde puhul. Need soodustused tekitasid elamispinna ülejäägi, sest vahepeal oli ilmnenud, et nõudlus korterite järele ei suurenenud ootuspäraselt, vaid hoopis vähenes. Praegu hõlmab ülepakkumine umbes ühte miljonit korterit.

| (10) | Saksamaa ja uued liidumaad otsustasid seetõttu programmi “Stadtumbau Ost” raames tühjana seisvad korterid lammutada. Saksamaa edastatud teabe kohaselt peavad elamuühingud ja -ühistud märkimisväärse osa lammutuskuludest ise katma. |
| --- | --- |

(10)

Saksamaa ja uued liidumaad otsustasid seetõttu programmi “Stadtumbau Ost” raames tühjana seisvad korterid lammutada. Saksamaa edastatud teabe kohaselt peavad elamuühingud ja -ühistud märkimisväärse osa lammutuskuludest ise katma.

| (11) | Saksamaa väidab, et paljude uutes liidumaades ja Berliini tööturualal tegutsevate elamuühingute ja -ühistute kapitalipuudus, mis tuleneb tühjana seisvate korterite tõttu saamata jäänud sissetulekust ja turu suhtelisest killustatusest, ohustab Saksamaa valitsuse ja liidumaade poolt vajalikuks peetud lammutusprogrammi, sest ettevõtjad ei suuda tasuda ettenähtud osa lammutuskuludest. |
| --- | --- |

(11)

Saksamaa väidab, et paljude uutes liidumaades ja Berliini tööturualal tegutsevate elamuühingute ja -ühistute kapitalipuudus, mis tuleneb tühjana seisvate korterite tõttu saamata jäänud sissetulekust ja turu suhtelisest killustatusest, ohustab Saksamaa valitsuse ja liidumaade poolt vajalikuks peetud lammutusprogrammi, sest ettevõtjad ei suuda tasuda ettenähtud osa lammutuskuludest.

| (12) | Saksamaa rõhutab, et pakkumise ja nõudluse tasakaalu ei saa taastada ainult ülepakkumise kõrvaldamisega, vaid see nõuab ka kvaliteedile esitatavatele nõudmistele vastava elamispinna pakkumist. Uutes liidumaades ja Berliini tööturualal tegutsevad elamuühingud ja -ühistud peavad seetõttu tegema suuri investeeringuid, et olemasolevad korterid vastaksid nõudlusele. Selleks et elamuühistud suudaksid investeerida, peaks neil Saksamaa arvates olema võimalus ühineda ja kasutada tekkiva koostoime mõju. |
| --- | --- |

(12)

Saksamaa rõhutab, et pakkumise ja nõudluse tasakaalu ei saa taastada ainult ülepakkumise kõrvaldamisega, vaid see nõuab ka kvaliteedile esitatavatele nõudmistele vastava elamispinna pakkumist. Uutes liidumaades ja Berliini tööturualal tegutsevad elamuühingud ja -ühistud peavad seetõttu tegema suuri investeeringuid, et olemasolevad korterid vastaksid nõudlusele. Selleks et elamuühistud suudaksid investeerida, peaks neil Saksamaa arvates olema võimalus ühineda ja kasutada tekkiva koostoime mõju.

| (13) | Saksamaa on seisukohal, et võõrandamismaks takistab elamuühingute ja -ühistute ühinemisi ja osaluse omandamisi. Ajutine maksuvabastus annaks asjaomastele ettevõtjatele võimaluse liitumiseks. Kapitali suurenemine, mis on sellega seotud, parandaks ühinenud ettevõtjate võimalusi kanda lammutuskulusid ja samaaegselt teha vajalikke investeeringuid, et suuta pakkuda ajakohaseid kortereid. |
| --- | --- |

(13)

Saksamaa on seisukohal, et võõrandamismaks takistab elamuühingute ja -ühistute ühinemisi ja osaluse omandamisi. Ajutine maksuvabastus annaks asjaomastele ettevõtjatele võimaluse liitumiseks. Kapitali suurenemine, mis on sellega seotud, parandaks ühinenud ettevõtjate võimalusi kanda lammutuskulusid ja samaaegselt teha vajalikke investeeringuid, et suuta pakkuda ajakohaseid kortereid.

| (14) | Võõrandamismaksu tuleb maksta kinnistu ülemineku korral, kui sellega seoses vahetub omanik. Kõnealust maksu tuleb maksta siis, kui kinnistu omanik vahetub kas müügi või mõne muu õigustoimingu tagajärjel. Võõrandamismaksu määr on 3,5 % ja selle arvutamise aluseks on kinnisvara standardväärtus. |
| --- | --- |

(14)

Võõrandamismaksu tuleb maksta kinnistu ülemineku korral, kui sellega seoses vahetub omanik. Kõnealust maksu tuleb maksta siis, kui kinnistu omanik vahetub kas müügi või mõne muu õigustoimingu tagajärjel. Võõrandamismaksu määr on 3,5 % ja selle arvutamise aluseks on kinnisvara standardväärtus.

2.2.   Otsuse kohaldamisala

| (15) | 1. detsembri 2004. aasta kirjas ei esitanud komisjon vastuväiteid toetuskava “Elamuühingute vabastamine võõrandamismaksust uutes liidumaades” nende osade kohta, mis hõlmasid EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a käsitletud toetatavaid piirkondi. Käesolevas otsuses käsitletakse ainult neid toetuskava osi, mis hõlmavad Berliini tööturuala, mis on toetatav piirkond vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c. |
| --- | --- |

(15)

1. detsembri 2004. aasta kirjas ei esitanud komisjon vastuväiteid toetuskava “Elamuühingute vabastamine võõrandamismaksust uutes liidumaades” nende osade kohta, mis hõlmasid EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a käsitletud toetatavaid piirkondi. Käesolevas otsuses käsitletakse ainult neid toetuskava osi, mis hõlmavad Berliini tööturuala, mis on toetatav piirkond vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c.

2.3.   Toetuskava eesmärk

| (16) | Toetuskava eesmärk on Berliini tööturuala korterituru restruktureerimine, mille käigus kõrvaldatakse ülepakkumine ja aidatakse elamuühingutel ja -ühistutel pakkuda elamispinda, mis vastab nõutavale kvaliteedile. Asetades kõnealused ettevõtjad olukorda, kus nad on sunnitud kasutamata kortermajad lammutama, soovib Saksamaa parandada teatavate Berliini tööturuala piirkondade, mida iseloomustab halb füüsiline keskkond, mainet ja infrastruktuuri. [...] (5) |
| --- | --- |

(16)

Toetuskava eesmärk on Berliini tööturuala korterituru restruktureerimine, mille käigus kõrvaldatakse ülepakkumine ja aidatakse elamuühingutel ja -ühistutel pakkuda elamispinda, mis vastab nõutavale kvaliteedile. Asetades kõnealused ettevõtjad olukorda, kus nad on sunnitud kasutamata kortermajad lammutama, soovib Saksamaa parandada teatavate Berliini tööturuala piirkondade, mida iseloomustab halb füüsiline keskkond, mainet ja infrastruktuuri. [...] (5)

2.4.   Toetuse saajad

| (17) | Toetuskava alusel toetatakse elamuühinguid ja -ühistuid, kes omandavad Berliini tööturualal kinnisvara ühinemiste ja osaluse omandamiste teel. Käesoleva otsuse tähenduses on elamuühingud ja -ühistud need ühingud ja ühistud, kelle põhitegevus on korterite haldamine, ehitamine, müük ja üürileandmine. Toetuskava ei kohaldata raskustes olevate ettevõtjate suhtes. |
| --- | --- |

(17)

Toetuskava alusel toetatakse elamuühinguid ja -ühistuid, kes omandavad Berliini tööturualal kinnisvara ühinemiste ja osaluse omandamiste teel. Käesoleva otsuse tähenduses on elamuühingud ja -ühistud need ühingud ja ühistud, kelle põhitegevus on korterite haldamine, ehitamine, müük ja üürileandmine. Toetuskava ei kohaldata raskustes olevate ettevõtjate suhtes.

| (18) | Siiani on kavandatud kolm elamuühingute ühinemist Berliini tööturualal. Ajavahemikul 1995–1998 Berliinis toimunud ühinemiste käigus tehti registrisse järgmised kanded võõrandamismaksu summade kohta: 3,1 miljonit eurot ühinemise korral, mis hõlmas 19 kinnistut; 1,4 miljonit eurot ühinemise korral, mis hõlmas 39 kinnistut, ja 6,7 miljonit eurot ühinemise korral, mis hõlmas 491 kinnistut. |
| --- | --- |

(18)

Siiani on kavandatud kolm elamuühingute ühinemist Berliini tööturualal. Ajavahemikul 1995–1998 Berliinis toimunud ühinemiste käigus tehti registrisse järgmised kanded võõrandamismaksu summade kohta: 3,1 miljonit eurot ühinemise korral, mis hõlmas 19 kinnistut; 1,4 miljonit eurot ühinemise korral, mis hõlmas 39 kinnistut, ja 6,7 miljonit eurot ühinemise korral, mis hõlmas 491 kinnistut.

2.5.   Toetuskava kestus

| (19) | Toetuskava kohaldatakse kõikide elamuühingute ja -ühistute ühinemiste ja osaluse omandamiste suhtes, mis toimuvad 31. detsembrist 2003 – 31. detsembrini 2006. |
| --- | --- |

(19)

Toetuskava kohaldatakse kõikide elamuühingute ja -ühistute ühinemiste ja osaluse omandamiste suhtes, mis toimuvad 31. detsembrist 2003 – 31. detsembrini 2006.

3.   OTSUS MENETLUSE ALUSTAMISE KOHTA

| (20) | Komisjon jõudis oma 1. detsembri 2004. aasta kirjas järgmistel kaalutlustel järeldusele, et kõnealune toetuskava on riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses:






  — | riiklikke vahendeid on eraldatud, sest võõrandamismaksust vabastamine tähendab Saksamaa jaoks maksutulust ilmajäämist, |
| --- | --- | --- |

(20)

Komisjon jõudis oma 1. detsembri 2004. aasta kirjas järgmistel kaalutlustel järeldusele, et kõnealune toetuskava on riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses:

—

riiklikke vahendeid on eraldatud, sest võõrandamismaksust vabastamine tähendab Saksamaa jaoks maksutulust ilmajäämist,

| — | see on valikuline meede, mille kohaldamine piirdub teatava piirkonnaga uutes liidumaades ja Berliini tööturualal ning teatavatele ettevõtjatele, täpsemalt elamuühingutele ja -ühistutele, soodustuste andmisega. Toetuskava kohaldamine piirdub ühinemiste ja osaluse omandamistega, kui neis osalevad ühingud ja ühistud, kes omavad kinnisvara uutes liidumaades ja Berliini tööturualal, |
| --- | --- |

—

see on valikuline meede, mille kohaldamine piirdub teatava piirkonnaga uutes liidumaades ja Berliini tööturualal ning teatavatele ettevõtjatele, täpsemalt elamuühingutele ja -ühistutele, soodustuste andmisega. Toetuskava kohaldamine piirdub ühinemiste ja osaluse omandamistega, kui neis osalevad ühingud ja ühistud, kes omavad kinnisvara uutes liidumaades ja Berliini tööturualal,

| — | toetuskava annab ühinemistes ja osaluse omandamistes osalevatele elamuühingutele ja -ühistutele eelise, vabastades nad võõrandamismaksust, mida nad muidu oleksid pidanud tasuma, |
| --- | --- |

—

toetuskava annab ühinemistes ja osaluse omandamistes osalevatele elamuühingutele ja -ühistutele eelise, vabastades nad võõrandamismaksust, mida nad muidu oleksid pidanud tasuma,

| — | et kinnisvara omandamine on seotud liikmesriikidevahelise kaubandusega, siis ei saa välistada, et toetuskava mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

—

et kinnisvara omandamine on seotud liikmesriikidevahelise kaubandusega, siis ei saa välistada, et toetuskava mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (21) | Komisjon jõudis oma otsuses 2002/581/EÜ (6) (Itaalia rakendatud maksumeetmete kohta pankande ja pangandusfondide suhtes) järeldusele, et raskustes olevate majandusharude ümberkorraldusteks antavaid maksuvabastusi, millega toetatakse ühinemisi ja osaluse omandamisi, tuleb vaadelda kui toetusi ettevõtjate jooksvate kulude vähendamiseks, ja need maksuvabastused on seetõttu tegevusabi. Otsuses käesoleva menetluse alustamise kohta ei võetud siiski seisukohta eespool nimetatud küsimuses, sest komisjon arvestas Saksamaa esitatud argumente, mis pidid põhjendama, et sellele toetuskavale võib anda ka teistsuguse hinnangu. |
| --- | --- |

(21)

Komisjon jõudis oma otsuses 2002/581/EÜ (6) (Itaalia rakendatud maksumeetmete kohta pankande ja pangandusfondide suhtes) järeldusele, et raskustes olevate majandusharude ümberkorraldusteks antavaid maksuvabastusi, millega toetatakse ühinemisi ja osaluse omandamisi, tuleb vaadelda kui toetusi ettevõtjate jooksvate kulude vähendamiseks, ja need maksuvabastused on seetõttu tegevusabi. Otsuses käesoleva menetluse alustamise kohta ei võetud siiski seisukohta eespool nimetatud küsimuses, sest komisjon arvestas Saksamaa esitatud argumente, mis pidid põhjendama, et sellele toetuskavale võib anda ka teistsuguse hinnangu.

| (22) | Komisjonil on tõsiseid kahtlusi selles, et Saksamaa toetuskava EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c kohaldamisalasse kuuluva Berliini tööturuala jaoks ei vasta oma eesmärgile, ja et see toetuskava moonutab konkurentsi määral, mis on vastuolus ühiste huvidega, ning seda järgmistel põhjustel:






  — | Berliinis on tühjade korterite määr erakorterite puhul 5,3 % ning ettevõtjatele ja ühistutele kuuluvate korterite puhul 8,77 %, mis on oluliselt väiksem kui uutes liidumaades, kus vastav määr on 14,2 %. Peaaegu kõik tühjana seisvad korterid asuvad Berliini idapoolsetes linnaosades, |
| --- | --- | --- |

(22)

Komisjonil on tõsiseid kahtlusi selles, et Saksamaa toetuskava EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c kohaldamisalasse kuuluva Berliini tööturuala jaoks ei vasta oma eesmärgile, ja et see toetuskava moonutab konkurentsi määral, mis on vastuolus ühiste huvidega, ning seda järgmistel põhjustel:

—

Berliinis on tühjade korterite määr erakorterite puhul 5,3 % ning ettevõtjatele ja ühistutele kuuluvate korterite puhul 8,77 %, mis on oluliselt väiksem kui uutes liidumaades, kus vastav määr on 14,2 %. Peaaegu kõik tühjana seisvad korterid asuvad Berliini idapoolsetes linnaosades,

| — | Saksamaa ei ole esitanud andmeid selle kohta, et Berliini tööturuala iseloomustab väljaränne, nagu EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a käsitletud toetatavaid piirkondi, |
| --- | --- |

—

Saksamaa ei ole esitanud andmeid selle kohta, et Berliini tööturuala iseloomustab väljaränne, nagu EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a käsitletud toetatavaid piirkondi,

| — | kui EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a käsitletud piirkondades pidid elamuühingud ja -ühistud ühinemiste ja osaluse omandamiste korral maksma võõrandamismaksu 150 000 kuni 1,5 miljonit eurot, siis Berliinis on kõnealune maks seni toimunud tehingute puhul olnud 1,4–6,7 miljonit eurot, |
| --- | --- |

—

kui EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a käsitletud piirkondades pidid elamuühingud ja -ühistud ühinemiste ja osaluse omandamiste korral maksma võõrandamismaksu 150 000 kuni 1,5 miljonit eurot, siis Berliinis on kõnealune maks seni toimunud tehingute puhul olnud 1,4–6,7 miljonit eurot,

| — | Saksamaa ei ole esitanud andmeid tõestamaks, et ajutine maksuvabastus võimaldaks elavdada Berliini tööturuala kinnisvaraturgu ja omaks sellest tulenevalt positiivset mõju, ning et oleks eriti ebatõenäoline, et erasektor oleks võimalik saneerimisse kaasata ilma riikliku sekkumiseta. |
| --- | --- |

—

Saksamaa ei ole esitanud andmeid tõestamaks, et ajutine maksuvabastus võimaldaks elavdada Berliini tööturuala kinnisvaraturgu ja omaks sellest tulenevalt positiivset mõju, ning et oleks eriti ebatõenäoline, et erasektor oleks võimalik saneerimisse kaasata ilma riikliku sekkumiseta.

4.   SAKSAMAA SEISUKOHT

| (23) | Saksamaa on seisukohal, et kõnealuse toetuskava alusel antud toetused ei ole tegevusabi regionaalabi (endine: piirkondlik riigiabi) andmise juhendi (7) tähenduses. Kõnealuse toetuskava eripära olevat selles, et kinnisvaratehingud Berliini tööturualal kavatsetakse vabastada võõrandamismaksust. Soodustus kehtib tehingutes osalevatele elamuühingutele ja -ühistutele, kui toiming on seotud ühinemise või osaluse omandamisega. Ainult sellisel juhul vabastatakse osalevad ettevõtjad ajutiselt võõrandamismaksust. Ühinemine või osaluse omandamine, kus osalevad kaks elamuühingut või -ühistut, toimub põhimõtteliselt ainult ühe korra ja seetõttu ei pea Saksamaa antavat abi rahaliseks toetuseks jooksvate kulude tasumisel. |
| --- | --- |

(23)

Saksamaa on seisukohal, et kõnealuse toetuskava alusel antud toetused ei ole tegevusabi regionaalabi (endine: piirkondlik riigiabi) andmise juhendi (7) tähenduses. Kõnealuse toetuskava eripära olevat selles, et kinnisvaratehingud Berliini tööturualal kavatsetakse vabastada võõrandamismaksust. Soodustus kehtib tehingutes osalevatele elamuühingutele ja -ühistutele, kui toiming on seotud ühinemise või osaluse omandamisega. Ainult sellisel juhul vabastatakse osalevad ettevõtjad ajutiselt võõrandamismaksust. Ühinemine või osaluse omandamine, kus osalevad kaks elamuühingut või -ühistut, toimub põhimõtteliselt ainult ühe korra ja seetõttu ei pea Saksamaa antavat abi rahaliseks toetuseks jooksvate kulude tasumisel.

| (24) | Elamuühingud ja -ühistud peavad kinnisvara omandamise korral maksma ka edaspidi võõrandamismaksu. Kinnisvara ost ja müük ja/või üürile andmine kuuluvad kõnealuste ettevõtjate tavalise äritegevuse hulka ja seetõttu võib võõrandamismaksu pidada jooksvate tegevuskulude hulka kuuluvaks. Toetuskava ei hõlma siiski jooksvaid tegevuskulusid, sest toetuskava ei saa kohaldada, kui elamuühingud ja -ühistud kinnisvara omandavad või võõrandavad. |
| --- | --- |

(24)

Elamuühingud ja -ühistud peavad kinnisvara omandamise korral maksma ka edaspidi võõrandamismaksu. Kinnisvara ost ja müük ja/või üürile andmine kuuluvad kõnealuste ettevõtjate tavalise äritegevuse hulka ja seetõttu võib võõrandamismaksu pidada jooksvate tegevuskulude hulka kuuluvaks. Toetuskava ei hõlma siiski jooksvaid tegevuskulusid, sest toetuskava ei saa kohaldada, kui elamuühingud ja -ühistud kinnisvara omandavad või võõrandavad.

| (25) | Saksamaa teatel on vasta tõele väide, et Berliinis on tühjade korterite määr madal. Komisjon arvestavat keskmisi näitajaid, kuid Berliini teatavates piirkondades on kõnealune määr võrreldav vastava määraga uutes liidumaades. Saksamaa andmetel asuvad võrreldava tühjade korterite määraga (umbes 14 %) piirkonnad eelkõige idapoolsetes linnaosades: Hohenschönhausenis, Marzahn-Hellersdorfis ja Lichtenbergis. |
| --- | --- |

(25)

Saksamaa teatel on vasta tõele väide, et Berliinis on tühjade korterite määr madal. Komisjon arvestavat keskmisi näitajaid, kuid Berliini teatavates piirkondades on kõnealune määr võrreldav vastava määraga uutes liidumaades. Saksamaa andmetel asuvad võrreldava tühjade korterite määraga (umbes 14 %) piirkonnad eelkõige idapoolsetes linnaosades: Hohenschönhausenis, Marzahn-Hellersdorfis ja Lichtenbergis.

| (26) | Väljarände kohta väidab Saksamaa, et Berliini tööturualal on elanike arv viimastel aastatel vähenenud ja see omakorda on põhjustanud elamispinna nõudluse vähenemise. Saksamaa esitatud statistilised andmed näitavad siiski, et Berliini elanike arv ei ole pärast taas pealinnaks saamist vähenenud ja kõnealust piirkonda iseloomustab rahvastiku stabiilne areng. Andmed kinnitavad aga väidet, et Berliini idapoolsete linnaosade väljarändega seotud näitajad on võrreldavad uute liidumaade vastavate näitajatega. |
| --- | --- |

(26)

Väljarände kohta väidab Saksamaa, et Berliini tööturualal on elanike arv viimastel aastatel vähenenud ja see omakorda on põhjustanud elamispinna nõudluse vähenemise. Saksamaa esitatud statistilised andmed näitavad siiski, et Berliini elanike arv ei ole pärast taas pealinnaks saamist vähenenud ja kõnealust piirkonda iseloomustab rahvastiku stabiilne areng. Andmed kinnitavad aga väidet, et Berliini idapoolsete linnaosade väljarändega seotud näitajad on võrreldavad uute liidumaade vastavate näitajatega.

| (27) | Saksamaa kinnitab, et abisummad, mis eraldatakse Berliini tööturualal seoses elamuühingute ja -ühistute ühinemisega, on oluliselt suuremad kui EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a käsitletud toetatavates piirkondades, ning suuremate abisummade põhjuseks olevat eespool nimetatud piirkonnas asuva kinnisvara suurus ja kõrgem hind. (8) |
| --- | --- |

(27)

Saksamaa kinnitab, et abisummad, mis eraldatakse Berliini tööturualal seoses elamuühingute ja -ühistute ühinemisega, on oluliselt suuremad kui EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a käsitletud toetatavates piirkondades, ning suuremate abisummade põhjuseks olevat eespool nimetatud piirkonnas asuva kinnisvara suurus ja kõrgem hind. (8)

| (28) | Saksamaa on seisukohal, et elamuühingute ühinemistel ja osaluse omandamistel on positiivne mõju kogu korteriturule, sest uutel tekkivatel ettevõtjatel oleks piisavalt vahendeid vajaliku ümberkorraldusprotsessi alustamiseks, st tühjana seisvate korterite turule toomiseks ja/või kasutuskõlbmatute korterite lammutamiseks. Võõrandamismaks vähendab olulisel määral asjaomaste ettevõtjate likviidsust ja seetõttu lükkuvad edasi ka vajalikud investeeringud. |
| --- | --- |

(28)

Saksamaa on seisukohal, et elamuühingute ühinemistel ja osaluse omandamistel on positiivne mõju kogu korteriturule, sest uutel tekkivatel ettevõtjatel oleks piisavalt vahendeid vajaliku ümberkorraldusprotsessi alustamiseks, st tühjana seisvate korterite turule toomiseks ja/või kasutuskõlbmatute korterite lammutamiseks. Võõrandamismaks vähendab olulisel määral asjaomaste ettevõtjate likviidsust ja seetõttu lükkuvad edasi ka vajalikud investeeringud.

5.   TOETUSE HINDAMINE

5.1.   Riigiabi olemasolu

| (29) | 1. detsembri 2004. aasta kirjas (põhjendused 20–22) esitatud põhjustel, mida Saksamaa ei vaidlustanud, on komisjon seisukohal, et toetuskava “Elamuühingute võõrandamismaksust vabastamine uutes liidumaades” on riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(29)

1. detsembri 2004. aasta kirjas (põhjendused 20–22) esitatud põhjustel, mida Saksamaa ei vaidlustanud, on komisjon seisukohal, et toetuskava “Elamuühingute võõrandamismaksust vabastamine uutes liidumaades” on riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

5.2.   Õiguspärasus

| (30) | Saksamaa on täitnud oma kohustuse teavitada toetuskavast selle kavandamisjärgus vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 3. |
| --- | --- |

(30)

Saksamaa on täitnud oma kohustuse teavitada toetuskavast selle kavandamisjärgus vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 3.

5.3.   Kokkusobivus ühisturuga

| (31) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 2 kohaselt on teatavad riigiabi liigid ühisturuga kokkusobivad. Seoses riigiabi eesmärgiga lammutada tühjana seisvad korterid, et saneerida korteriturgu, ei saa komisjoni arvates asjaomase toetuskava suhtes kohaldada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkte a ja b, ning ka Saksamaa ei taotlenud kõnealuste sätete kohaldamist. |
| --- | --- |

(31)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 2 kohaselt on teatavad riigiabi liigid ühisturuga kokkusobivad. Seoses riigiabi eesmärgiga lammutada tühjana seisvad korterid, et saneerida korteriturgu, ei saa komisjoni arvates asjaomase toetuskava suhtes kohaldada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkte a ja b, ning ka Saksamaa ei taotlenud kõnealuste sätete kohaldamist.

| (32) | Samuti ei saa kohaldada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti c, sest korterite ülepakkumise põhjuseks ei olnud Saksamaa ja Berliini jagamine, vaid hoopis ajavahemikus 1990–1998 võetud maksustamismeetmed uusehitiste rajamise toetamiseks ja korterite saneerimiseks uutes liidumaades ja Berliinis. |
| --- | --- |

(32)

Samuti ei saa kohaldada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti c, sest korterite ülepakkumise põhjuseks ei olnud Saksamaa ja Berliini jagamine, vaid hoopis ajavahemikus 1990–1998 võetud maksustamismeetmed uusehitiste rajamise toetamiseks ja korterite saneerimiseks uutes liidumaades ja Berliinis.

| (33) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 3 on loetletud abi liigid, mida võib pidada ühisturuga kokkusobivaks. Võttes arvesse toetuskava liiki, eesmärki ja ruumilist ulatust ei saa komisjoni arvates kohaldada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkte b ja d. EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a kohaselt võib anda abi majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus. Berliini tööturuala on toetatav piirkond vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c ja seetõttu ei saa kohaldada kõnealuse lõike punkti a. |
| --- | --- |

(33)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 3 on loetletud abi liigid, mida võib pidada ühisturuga kokkusobivaks. Võttes arvesse toetuskava liiki, eesmärki ja ruumilist ulatust ei saa komisjoni arvates kohaldada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkte b ja d. EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a kohaselt võib anda abi majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus. Berliini tööturuala on toetatav piirkond vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c ja seetõttu ei saa kohaldada kõnealuse lõike punkti a.

| (34) | Seoses küsimusega, kas on võimalik kohaldada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandit, leidis Euroopa Ühenduste Kohus muu hulgas kohtuasjas C-169/95 Hispaania v. komisjon, (9) et artikli 87 lõige 3 “annab komisjonile diskretsiooniõiguse, mille kasutamine on seotud majanduslike ja sotsiaalsete hinnangutega, mis tuleb anda ühenduse tasandil”. Teatavate abi liikide suhtes on komisjon otsustanud, kuidas ta oma diskretsiooniõigust kasutab: kas grupierandimäärusena, ühenduse raamistikuna, suunistena või teatisena. Kui on olemas täpsustavad dokumendid, peab komisjon neid abi hindamisel kasutama. |
| --- | --- |

(34)

Seoses küsimusega, kas on võimalik kohaldada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandit, leidis Euroopa Ühenduste Kohus muu hulgas kohtuasjas C-169/95 Hispaania v. komisjon, (9) et artikli 87 lõige 3 “annab komisjonile diskretsiooniõiguse, mille kasutamine on seotud majanduslike ja sotsiaalsete hinnangutega, mis tuleb anda ühenduse tasandil”. Teatavate abi liikide suhtes on komisjon otsustanud, kuidas ta oma diskretsiooniõigust kasutab: kas grupierandimäärusena, ühenduse raamistikuna, suunistena või teatisena. Kui on olemas täpsustavad dokumendid, peab komisjon neid abi hindamisel kasutama.

| (35) | Tuleb märkida, et toetuskava ei piirdu meetmetega, mis võetakse vastavalt komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes, (10) ega ühenduse suunistele raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (11) ega ka vastavalt järgmistele dokumentidele: uurimis- ja arendustegevuseks antavat riigiabi käsitlev ühenduse raamistik, (12) komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrus (EÜ) nr 68/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes, (13) või komisjoni 12. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2204/2002, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist tööhõivealase riigiabi suhtes. (14) Seetõttu ei saa käesoleval juhul kohaldada ühtegi nimetatud suunistest, ühenduse raamistikest või määrustest. Ühenduse suuniseid keskkonnakaitsele antava riigiabi kohta (15) ei saa kohaldada, sest toetuskava ei ole ette nähtud keskkonnakaitseks. |
| --- | --- |

(35)

Tuleb märkida, et toetuskava ei piirdu meetmetega, mis võetakse vastavalt komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes, (10) ega ühenduse suunistele raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (11) ega ka vastavalt järgmistele dokumentidele: uurimis- ja arendustegevuseks antavat riigiabi käsitlev ühenduse raamistik, (12) komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrus (EÜ) nr 68/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes, (13) või komisjoni 12. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2204/2002, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist tööhõivealase riigiabi suhtes. (14) Seetõttu ei saa käesoleval juhul kohaldada ühtegi nimetatud suunistest, ühenduse raamistikest või määrustest. Ühenduse suuniseid keskkonnakaitsele antava riigiabi kohta (15) ei saa kohaldada, sest toetuskava ei ole ette nähtud keskkonnakaitseks.

| (36) | Selliste toetatavate piirkondade suhtes, mis vastavad EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c, ja mille hulka kuulub ka Berliini tööturuala, kohaldatakse regionaalabi andmise juhendit (edaspidi “regionaalabi juhend”). Kõnealuse juhendi kohaselt tuleb investeeringuid ja uute töökohtade loomist toetada siis, kui see võimaldab ettevõtete laiendamist, ajakohastamist ja nende tegevuse mitmekesistamist ebasoodsamates piirkondades. Juhendis märgitakse, et ühe tegevusvaldkonnaga piirduv abi võib oluliselt mõjutada konkurentsi asjaomasel turul, kuid selle mõju regionaalarengule on tõenäoliselt piiratud. |
| --- | --- |

(36)

Selliste toetatavate piirkondade suhtes, mis vastavad EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c, ja mille hulka kuulub ka Berliini tööturuala, kohaldatakse regionaalabi andmise juhendit (edaspidi “regionaalabi juhend”). Kõnealuse juhendi kohaselt tuleb investeeringuid ja uute töökohtade loomist toetada siis, kui see võimaldab ettevõtete laiendamist, ajakohastamist ja nende tegevuse mitmekesistamist ebasoodsamates piirkondades. Juhendis märgitakse, et ühe tegevusvaldkonnaga piirduv abi võib oluliselt mõjutada konkurentsi asjaomasel turul, kuid selle mõju regionaalarengule on tõenäoliselt piiratud.

| (37) | Regionaalabi juhendit saab kohaldada ainult teatavat liiki abi suhtes, nagu abi alginvesteeringuteks, abi töökohtade loomiseks ning erandkorras tegevusabi. Vastavalt juhendi punktile 4.15 tohib tegevusabi anda ainult piirkondades, mille suhtes kohaldatakse artikli 87 lõike 3 punktis a sätestatud erandit, kui selline abi aitab kaasa piirkondlikule arengule ja laadile ning selle määr on võrdeline ebasoodsate tingimustega, mille leevendamiseks seda antakse. |
| --- | --- |

(37)

Regionaalabi juhendit saab kohaldada ainult teatavat liiki abi suhtes, nagu abi alginvesteeringuteks, abi töökohtade loomiseks ning erandkorras tegevusabi. Vastavalt juhendi punktile 4.15 tohib tegevusabi anda ainult piirkondades, mille suhtes kohaldatakse artikli 87 lõike 3 punktis a sätestatud erandit, kui selline abi aitab kaasa piirkondlikule arengule ja laadile ning selle määr on võrdeline ebasoodsate tingimustega, mille leevendamiseks seda antakse.

| (38) | Berliini tööturualal tegutsevatele elamuühingutele antav maksuvabastus ei ole alginvesteering ja see ei ole ka seotud olemasoleva ettevõtte laiendamisega juhendi punkti 4.4 kohaselt. Samuti ei ole abi suunatud alginvesteeringuga seotud uute töökohtade loomiseks juhendi punkti 4.11 kohaselt. |
| --- | --- |

(38)

Berliini tööturualal tegutsevatele elamuühingutele antav maksuvabastus ei ole alginvesteering ja see ei ole ka seotud olemasoleva ettevõtte laiendamisega juhendi punkti 4.4 kohaselt. Samuti ei ole abi suunatud alginvesteeringuga seotud uute töökohtade loomiseks juhendi punkti 4.11 kohaselt.

| (39) | Seega ei saa kõnealuse toetuskava suhtes kohaldada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktil c põhinevaid suuniseid, ühenduse raamistikke või määrusi. Sellest tulenevalt hindas komisjon toetuskava EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel. |
| --- | --- |

(39)

Seega ei saa kõnealuse toetuskava suhtes kohaldada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktil c põhinevaid suuniseid, ühenduse raamistikke või määrusi. Sellest tulenevalt hindas komisjon toetuskava EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel.

5.1.1.   Kokkusobivus EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga c

| (40) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c kohaselt tohib anda riigiabi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Hinnates abi kokkusobivust EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga c võtab komisjon arvesse ühenduse eesmärke ja uurib, kas võrreldes muude meetmetega on abi kohane olemasolevate probleemide lahendamiseks ja kas abi on kooskõlas taotletava eesmärgiga. |
| --- | --- |

(40)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c kohaselt tohib anda riigiabi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Hinnates abi kokkusobivust EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga c võtab komisjon arvesse ühenduse eesmärke ja uurib, kas võrreldes muude meetmetega on abi kohane olemasolevate probleemide lahendamiseks ja kas abi on kooskõlas taotletava eesmärgiga.

| (41) | Toetuskava eesmärk on saneerida Berliini tööturuala korteriturg ülepakkumise kõrvaldamise teel ja aidata elamuühingutel ja -ühistutel pakkuda elamispinda, mis vastab nõutavale kvaliteedile. Elamuühingud tuleb asetada olukorda, kus nad on sunnitud kasutamata kortermajad lammutama, et parandada selliste Berliini tööturualal asuvate piirkondade mainet ja infrastruktuuri, [...] |
| --- | --- |

(41)

Toetuskava eesmärk on saneerida Berliini tööturuala korteriturg ülepakkumise kõrvaldamise teel ja aidata elamuühingutel ja -ühistutel pakkuda elamispinda, mis vastab nõutavale kvaliteedile. Elamuühingud tuleb asetada olukorda, kus nad on sunnitud kasutamata kortermajad lammutama, et parandada selliste Berliini tööturualal asuvate piirkondade mainet ja infrastruktuuri, [...]

| (42) | Füüsiliste puuduste kõrvaldamine ja [...] linnaosade saneerimine on Euroopa Liidus üha tähtsamaks muutuv poliitiline prioriteet. Komisjon on seetõttu heaks kiitnud EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktil c põhinevad toetuskavad, näiteks toetuskava “Tööstusomandi tempelmaksust vabastamine ebasoodsates piirkondades”, mis kiideti heaks komisjoni otsusega 2003/433/EÜ, (16) või toetuskava N 211/03 “Uued vabatsoonid linnades”. (17) Kõnealustes otsustes tunnistas komisjon, et ka ühenduse kõige jõukamates linnades on raskustes olevad piirkonnad, mida iseloomustavad sotsiaalne tõrjutus ja halb füüsiline keskkond seoses infrastruktuuri, eluruumide ja sotsiaalsete institutsioonidega. Komisjon tunnistas riiklike rahaliste vahendite kasutamise vajadust uuenduste läbiviimise toetamiseks linnades ja kinnitas kõnealuste toetuskavade kokkusobivust ühenduse majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärkidega, mis hõlmavad ka linnaosadevaheliste arenguerinevuste kaotamist. |
| --- | --- |

(42)

Füüsiliste puuduste kõrvaldamine ja [...] linnaosade saneerimine on Euroopa Liidus üha tähtsamaks muutuv poliitiline prioriteet. Komisjon on seetõttu heaks kiitnud EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktil c põhinevad toetuskavad, näiteks toetuskava “Tööstusomandi tempelmaksust vabastamine ebasoodsates piirkondades”, mis kiideti heaks komisjoni otsusega 2003/433/EÜ, (16) või toetuskava N 211/03 “Uued vabatsoonid linnades”. (17) Kõnealustes otsustes tunnistas komisjon, et ka ühenduse kõige jõukamates linnades on raskustes olevad piirkonnad, mida iseloomustavad sotsiaalne tõrjutus ja halb füüsiline keskkond seoses infrastruktuuri, eluruumide ja sotsiaalsete institutsioonidega. Komisjon tunnistas riiklike rahaliste vahendite kasutamise vajadust uuenduste läbiviimise toetamiseks linnades ja kinnitas kõnealuste toetuskavade kokkusobivust ühenduse majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärkidega, mis hõlmavad ka linnaosadevaheliste arenguerinevuste kaotamist.

| (43) | Saksamaa tunnistas, et pärast taas pealinnaks saamist Berliini elanikkond enam ei vähene. Saksamaa esitatud elanikkonnauuringu kohaselt ei vähene elanike arv tulevikus. Esitatud andmetest selgub aga, et Marzahn-Hellersdorfi, Lichtenbergi ja Hohenschönhauseni linnaosas võib täheldada samasugust väljarännet nagu uutes liidumaades ja see on ka põhjus, miks Marzahn-Hellersdorfi linnaosas on tühjade korterite määr 14,1 %. |
| --- | --- |

(43)

Saksamaa tunnistas, et pärast taas pealinnaks saamist Berliini elanikkond enam ei vähene. Saksamaa esitatud elanikkonnauuringu kohaselt ei vähene elanike arv tulevikus. Esitatud andmetest selgub aga, et Marzahn-Hellersdorfi, Lichtenbergi ja Hohenschönhauseni linnaosas võib täheldada samasugust väljarännet nagu uutes liidumaades ja see on ka põhjus, miks Marzahn-Hellersdorfi linnaosas on tühjade korterite määr 14,1 %.

| (44) | Toetuskavas nähakse ette, et võõrandamismaksust ei vabastata mitte ainult neid elamuühinguid ja -ühistuid, kes omavad kinnisvara Marzahn-Hellersdorfi, Lichtenbergi, Hohenschönhauseni või Neuköllni linnaosas, vaid kõik samalaadsed ettevõtjad kogu Berliini tööturualal. Komisjon nõustub, et Berliini saneerimisprotsessi raskendab oluliselt linna ainulaadne minevik ja et nimetatud linnaosasid võib pidada raskustes olevateks piirkondadeks, kuid komisjon on siiski veendunud, et kogu Berliini tööturuala ei vaja uuenduste toetuseks abi. |
| --- | --- |

(44)

Toetuskavas nähakse ette, et võõrandamismaksust ei vabastata mitte ainult neid elamuühinguid ja -ühistuid, kes omavad kinnisvara Marzahn-Hellersdorfi, Lichtenbergi, Hohenschönhauseni või Neuköllni linnaosas, vaid kõik samalaadsed ettevõtjad kogu Berliini tööturualal. Komisjon nõustub, et Berliini saneerimisprotsessi raskendab oluliselt linna ainulaadne minevik ja et nimetatud linnaosasid võib pidada raskustes olevateks piirkondadeks, kuid komisjon on siiski veendunud, et kogu Berliini tööturuala ei vaja uuenduste toetuseks abi.

| (45) | Saksamaa ei ole esitanud Berliini tööturuala kohta andmeid, mis tõestaksid, et riigiabi on elamuühingute ja -ühistute ühinemiste ja osaluse omandamiste toetamiseks sobiv vahend, mis aitab kõrvaldada korterite ülepakkumise teatavates linnosades. Jääb selgusetuks, kas toetuskava elluviimine tähendab, et kõnealused ettevõtjad tõepoolest lammutavad tühjad eluruumid Marzahn-Hellersdorfi, Lichtenbergi, Hohenschönhauseni ja Neuköllni linnaosas. |
| --- | --- |

(45)

Saksamaa ei ole esitanud Berliini tööturuala kohta andmeid, mis tõestaksid, et riigiabi on elamuühingute ja -ühistute ühinemiste ja osaluse omandamiste toetamiseks sobiv vahend, mis aitab kõrvaldada korterite ülepakkumise teatavates linnosades. Jääb selgusetuks, kas toetuskava elluviimine tähendab, et kõnealused ettevõtjad tõepoolest lammutavad tühjad eluruumid Marzahn-Hellersdorfi, Lichtenbergi, Hohenschönhauseni ja Neuköllni linnaosas.

5.1.2.   Ühiste huvidega vastuolus olev mõju kaubandusele

| (46) | Olles teinud kindlaks, et linnauuendus kuulub ühenduse eesmärkide hulka, tuleb nüüd välja selgitada, kas kaubandustingimusi mõjutatakse määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(46)

Olles teinud kindlaks, et linnauuendus kuulub ühenduse eesmärkide hulka, tuleb nüüd välja selgitada, kas kaubandustingimusi mõjutatakse määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

| (47) | Saksamaa on tunnistanud, et Berliini tööturualal seoses elamuühingute ja -ühistute ühinemiste ja osaluse omandamistega eraldatavad abisummad on oluliselt suuremad kui asjaomased summad EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a käsitletud toetatavates piirkondades, ning suuremate abisummade põhjuseks olevat eespool nimetatud piirkonnas asuva kinnisvara suurus ja kõrgem hind. (18) Saksamaa kinnitas, et toetuskava alusel elamuühingutele antav abi võib olla kuni 6,7 miljonit eurot. Komisjon on arvamusel, et eelnimetatud ulatuses antav abi moonutaks konkurentsi ja mõjutaks kaubandust ühenduses. Lisaks sellele ei välista toetuskava asjaomaste ettevõtjate korduvat ühinemist ja puudub mehhanism abi kumuleerumise jälgimiseks. |
| --- | --- |

(47)

Saksamaa on tunnistanud, et Berliini tööturualal seoses elamuühingute ja -ühistute ühinemiste ja osaluse omandamistega eraldatavad abisummad on oluliselt suuremad kui asjaomased summad EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a käsitletud toetatavates piirkondades, ning suuremate abisummade põhjuseks olevat eespool nimetatud piirkonnas asuva kinnisvara suurus ja kõrgem hind. (18) Saksamaa kinnitas, et toetuskava alusel elamuühingutele antav abi võib olla kuni 6,7 miljonit eurot. Komisjon on arvamusel, et eelnimetatud ulatuses antav abi moonutaks konkurentsi ja mõjutaks kaubandust ühenduses. Lisaks sellele ei välista toetuskava asjaomaste ettevõtjate korduvat ühinemist ja puudub mehhanism abi kumuleerumise jälgimiseks.

| (48) | Pidades silmas, et kõnealune meede on ette nähtud kõigi Berliini tööturualal tegutsevate kinnisvara omavate elamuühingute ja -ühistute jaoks, kuid linnauuendusi on vaja teostada ainult teatavates linnaosades, jõudis komisjon järeldusele, et Saksamaa toetuskava Berliini tööturuala jaoks, mis on toetatav piirkond vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c, ei ole kooskõlas taotletava eesmärgiga. Komisjoni arvates ei oleks kinnisvaratehingute soodustamine kogu Berliini tööturualal tõhus ning abi mõjutaks kaubandust ja konkurentsi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(48)

Pidades silmas, et kõnealune meede on ette nähtud kõigi Berliini tööturualal tegutsevate kinnisvara omavate elamuühingute ja -ühistute jaoks, kuid linnauuendusi on vaja teostada ainult teatavates linnaosades, jõudis komisjon järeldusele, et Saksamaa toetuskava Berliini tööturuala jaoks, mis on toetatav piirkond vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c, ei ole kooskõlas taotletava eesmärgiga. Komisjoni arvates ei oleks kinnisvaratehingute soodustamine kogu Berliini tööturualal tõhus ning abi mõjutaks kaubandust ja konkurentsi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

6.   JÄRELDUSED

| (49) | Regionaalabi juhendit ei saa käesoleva juhtumi puhul kohaldada. Toetuskava ei toeta ei alginvesteeringuid ega töökohtade loomist. |
| --- | --- |

(49)

Regionaalabi juhendit ei saa käesoleva juhtumi puhul kohaldada. Toetuskava ei toeta ei alginvesteeringuid ega töökohtade loomist.

| (50) | Komisjoni arvates on asjakohane hinnata toetuskava EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel, sest olemasolevaid ühenduse raamistikke, suuniseid või määrusi ei saa kohaldada. Linnauuendus on küll üks ühenduse eesmärkidest majandusliku ühtekuuluvuse ja säästva arengu toetamisel, kuid asjaomane meede ei ole sobiv selle eesmärgi saavutamiseks. |
| --- | --- |

(50)

Komisjoni arvates on asjakohane hinnata toetuskava EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel, sest olemasolevaid ühenduse raamistikke, suuniseid või määrusi ei saa kohaldada. Linnauuendus on küll üks ühenduse eesmärkidest majandusliku ühtekuuluvuse ja säästva arengu toetamisel, kuid asjaomane meede ei ole sobiv selle eesmärgi saavutamiseks.

| (51) | Meede on ette nähtud kogu Berliini tööturuala jaoks, kuid puudused esinevad ainult teatavates linnaosades. Seetõttu peab komisjon toetuskava ruumilist kohaldamisala liiga ulatuslikuks. Saksamaa ei kirjeldanud, millisel viisil rakendatakse meedet uuendusi vajavates linnaosades ja kuidas sellega saavutatakse tühjade majade lammutamine. Saksamaa tunnistas, et asjaomase meetme alusel antavat maksuvabastust saab kohaldada kõigi Berliini tööturuala elamuühingute ja -ühistute suhtes, isegi kui neile ei kuulu kinnisvara ebasoodsas olukorras olevates linnaosades. |
| --- | --- |

(51)

Meede on ette nähtud kogu Berliini tööturuala jaoks, kuid puudused esinevad ainult teatavates linnaosades. Seetõttu peab komisjon toetuskava ruumilist kohaldamisala liiga ulatuslikuks. Saksamaa ei kirjeldanud, millisel viisil rakendatakse meedet uuendusi vajavates linnaosades ja kuidas sellega saavutatakse tühjade majade lammutamine. Saksamaa tunnistas, et asjaomase meetme alusel antavat maksuvabastust saab kohaldada kõigi Berliini tööturuala elamuühingute ja -ühistute suhtes, isegi kui neile ei kuulu kinnisvara ebasoodsas olukorras olevates linnaosades.

| (52) | Kõnealuse meetmega ette nähtud abisummad on märkimisväärsed, eelkõige siis, kui üks elamuühing või -ühistu osaleb mitmes ühinemises või talle antud abi kumuleerub. Komisjon järeldab, et kõnealune toetuskava mõjutab kaubandustingimusi määral, mis on vastuolus ühiste huvidega, |
| --- | --- |

(52)

Kõnealuse meetmega ette nähtud abisummad on märkimisväärsed, eelkõige siis, kui üks elamuühing või -ühistu osaleb mitmes ühinemises või talle antud abi kumuleerub. Komisjon järeldab, et kõnealune toetuskava mõjutab kaubandustingimusi määral, mis on vastuolus ühiste huvidega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Saksamaa kavandatava toetuskava “Elamuühingute ja elamuühistute vabastamine võõrandamismaksust ühinemiste korral uutes liidumaades” Berliini tööturuala hõlmav osa on ühisturuga kokkusobimatu.

Toetuskava ei tohi seetõttu ellu viia.

Artikkel 2

Saksamaa teavitab komisjoni kahe kuu jooksul pärast otsuse kättesaamist otsuse täitmiseks võetud meetmetest.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 23. november 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  ELT C 53, 3.3.2005, lk 18.

1

(2)  Brandenburg (välja arvatud Berliini tööturualasse kuuluvad piirkonnad), Mecklenburg-Vorpommern, Saksimaa, Saksi-Anhalt, Tüüringi.

2

(3)  Vt Saksamaa toetatavate piirkondade nimekirja, riigiabi N 195/99, C 47/99 ja N 641/02.

3

(4)  Vt joonealune märkus 1.

4

(5)  Konfidentsiaalne informatsioon.

5

(6)  EÜT L 184, 13.7.2002, lk 27.

6

(7)  EÜT C 74, 10.3.1998, lk 9. Juhendi punkti 4.15 kohaselt on äriühingu jooksvate kulude vähendamiseks antav regionaalabi (tegevusabi) üldjuhul keelatud.

7

(8)  Vastavalt 21. juuni 2004. aasta kirjas esitatud andmetele on Berliinis elamuühingud, kelle põhivara suurus on 552,4 miljonit eurot kuni 1,202 miljardit eurot.

8

(9)  EKL 1997, lk I-135; vt ka 17. septembri 1980. aasta otsus 730/79 kohtuasjas Philip Morris v. komisjon, EKL 1980, lk I-2671.

9

Philip Morris v. komisjon

(10)  EÜT L 10, 13.1.2001, lk 33. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1040/2006 (ELT L 187, 8.7.2006, lk 8).

10

(11)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

11

(12)  EÜT C 45, 17.2.1996, lk 5.

12

(13)  EÜT L 10, 13.1.2001, lk 20. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1040/2006.

13

(14)  EÜT L 337, 13.12.2002, lk 3. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1040/2006.

14

(15)  EÜT C 37, 3.2.2001, lk 3.

15

(16)  ELT L 149, 17.6.2003, lk 18.

16

(17)  Vt veebilehte http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/industrie_2003.htm

17

(18)  Vastavalt 21. juuni 2004. aasta kirjas esitatud andmetele on teatavate Berliini korteriühistute varade väärtus 542,4 miljonit eurot kuni 1,202 miljardit eurot.

18

---